terval vremena, kojim je označeno trajanje vegatacije, uvjetovan 

 je u prvom redu geografskim položajem okoline, o kojem ovise 

 njezini povoljni klimatski odnosi. Već početkom ožujka budi se 

 vegetacija na nov život i pomaljaju se jedna za drugom prve 

 vjesnice proljeća, kao što su : Galanthus nivalis L., Scilla bifolia 

 L., Grocus vittatus Schoss et Vuk., Anemone nemorosa L., Ra- 

 nunculus Ficaria L,, Hepatica triloba Gii., pa za zagrebačku oko- 

 linu toli karakteristična Hacquetia Epipactis DG., koje se, rek bi, 

 međusobno natječu množinom, krasotom i bujnosti. Svjedok tome 

 rivaliziranju je svaka šumica, koja se već početkom ožujka pre- 

 krila šarenim sagom njihovih cvjetaka. Najbujnija je vegetacija da- 

 kako u ljetnim mjesecima lipnju i srpnju. Početkom listopada 

 svršava se vegetativni period i nastupa period počinka. Pozdravlja 

 nas još jedino Golchicum autumnale L. i kaćunovica Spiranthes 

 autumnalis Rieh., koja je u fenološkom pogledu jedan od po- 

 sljednjih elemenata flore i sjeguran vjesnik nastupajuće jeseni. 



Veg"etaci j a. 



Kod promatranja vegetacije držati ćemo se razdiobe, koju 

 je postavio Dr. Hugo Klinggraff u svojoj razpravi „Zur Flora von 

 Groatien". (Izašlo u časopisu „Linnaea", Ein Journal für die Bo- 

 tanik in ihrem ganzen Umfange. Band XXXI. Heft I. Halle 1861. 

 Predgovor napisao je D. F. S. Schlechtendal (pag. 1 — 5.), a na 

 to slijedi pod naslovom „Die in der Umgebung von Agram in 

 Groatien vorkommenden Arten" popis bilja zagrebačke okoline 

 od samog Klinggrälfa. Floru naše okoline razdijelio je on u 3 

 pojasa, i to 1. u pojas ravnice, 2. pojas hundja i prigorja i 3. 

 pojas prave gore (Bergregion.) 



1. 



Pojas ravnice. 



Sjevernu, gorovitu polu naše okoline obrubljuje na južnoj 

 strani ravnica i to baš ondje, gdje tercijarno prigorje prestaje. Ta 

 se ravnica nastavlja dalje pi-ema jugu, pa kako u velike obiluje 

 vodom, jer ju protječe Sava, to se ne ćemo čuditi, ako u rav- 



