nici nađemo i sa svim osebujnu floru. Tlo sastoji od aluvijalnih 

 i diluvijalnili inundacija rijeke Save, pa kako ova u svom tijeku 

 stvara mnogobrojne rukave i močvare, to i vegetacija, što se uz 

 nju razvila, nosi na. sebi jasno izraženi močvarni karakter. Ele- 

 menti te vegetacije su oni isti, koji u glavnom prevlađuju na 

 svakom močvarnom tlu. Tu je raširen po vodama netečama bijeli 

 lopoč (Nymphaea alba L.) sa svojim kožnatim i na površini vode 

 plivajućim lišćem i bijelim cvijetom ; njemu se pridružuje njegov 

 drug žuti lokvanj (Nuphar luteum Sm.). Tu i tamo preki'iva vodu 

 poput zelenog pokrova tz. vodena leća (Lemma minor L.). Po 

 močvarama raširila se žuta perunika (Iris Pseud-Acorus L.), iđirot 

 (Acorus Galamus L.), vitka ti'ska (Phragmites communis L.) i 

 razni rogozi (Thypha angustifolia L. i T. latifolia L.) za tim raz- 

 lične vrste roda Scii-pus i Juncus. Dosta raširene močvarice su 

 Ranunculus aquatilis L., Potamogeton crispus L. i P. nataus L., 

 L., Sparganium simplex, Sparganium ramosum Huds. i Trapa 

 natans L. a uz obale Oenothera biennis L. Vodama stajačicama 

 ne manjkaju ni druge značajne povodnice, kao što su Sagittaria 

 sagittifolia L., Alisma Plantago L. i Hippuris vulgaris L. 



Na ovom mjestu treba da spomenemo još jednu bilinu, koja 

 je uz obalu Save u našoj okolini vrlo raširena, a ne manjka ta- 

 kodjer ni čitavoj ostaloj Posavini. To je Asclepias syriaca L. ili 

 „svilni dubac". Bilina je dosta ugledna, 1 — 1*5 m. visoka trajna 

 zelen. Sjemenke obrasle su joj dugim dlakama, koje su se jed- 

 nom upotrebljavale za predivo pod imenom „vegetabilne svile". 

 Potječe iz sjev. Amerike, pa nema somnje, da je njenom raz- 

 prostranjenju u našoj okolini mnogo doprinijela rijeka Sava. Sa- 

 vom donesena već se je kod nas sa svim udomila, a gdje do- 

 lazi, ima je redovno u velikim masama. 



Za mjesta, koja su samo periodično vodom potopljena, ka- 

 rakteristična je Galega officinalis L., Mentha Pulegium L. i M. 

 aquatica L., za tim Gi'atiola officinalis L. i inače u našoj okohni 

 vrlo rijetki Gyperus Monti. 



Od grmova vrlo je raširen u ravnici Prunus spinosa L. 

 (crni trn). Taj je grm za ravnicu vrlo značajan i gdje dolazi, tu 

 se ne javlja pojedince, nego u velikim rpama pokrivajući kad- 

 što prostrane plohe. Osim ovoga zastupana je u lavnici dosta 

 obilno i obična borovica (Junijjerus communis L.) sa trnovitim 

 gi-mom Ononis spinosa L. 



