11 



ono bilje, koje stvara u našem prigorju šumu, a to su poglavito 

 brojni zastupnici bjelogorice. 



Suma je u prigorju krasna i ujedno najvažnija vegetaciona 

 formacija, koja u tom pojasu vlada i o kojoj u velike ovisi fizio- 

 nomička slika naše okoline. Ona sastoji poglavito od bjelogoričnog 

 ponti čkog drvlja, a samo u većoj visini, t. j. u pravoj gori, pre- 

 otimlje mah crnogorica, pripadajuća baltičkoj Hori. 



Na podnožju i pribrežju gore sastoji šuma poglavito od 

 hrastovine i to od hrasta „lužnika" (Quercus pedunculata Ehrh.), 

 koji u ravnici stvara tipične „lugove", ali se diže i u prigorje 

 stvarajući tu i tamo lijepe šume. Karakteristični su sklopovi tog 

 hrasta za naš Maksimir, čije su šume sastavljene pretežno od 

 lužnika i prema tomu pravi „lugovi". (Auenwälder.) Toj se vrsti 

 hrasta pridružuje u prigorju kitnjak (Quercus sessiliflora Sm.) 

 i cer (Quercus Gerris L.) Taj je posljednji dosta rijedak, pa 

 dolazi samo utrešen tu i tamo među drugim drvljem. Na gor- 

 njoj granici prigorja dominira hrast medunac (Quercus pnbescens 

 Willd.) 



Važno drvo u sastavu prigorske šume je grab (Carpinus 

 Betulus L.) Voli najradije šumske okrajke, gdje je porasao kao 

 grm ili ugledno drvo. 



Ne manje važno i za prigorje Zagrebačke gore vrlo značajno 

 drvo je kesten (Gastanea vesca Gärtn.) Kestena ima Zagrebačka 

 gora toliko, da se i sabiranje njegova ploda dosta dobro ispla- 

 ćuje. Kao stanovnik južne Evrope izbjegava kesten hladnu visinu 

 pa uspjeva najbolje samo na takovim obroncima, koji imaju čisto 

 južnu ekspoziciju. Stvara krasne šume oko Šestina i na brijegu 

 Rebru, odkuda prelazi i u dolinu bliznečku. Gornja granica ver- 

 tikalnog rasprostranjenja Gastaneae u našem prigorju iznaša circa 

 500 m., u toj visini zaostao je već i kesten i hrast, a bukva pre- 

 oteta je sve gospodstvo u šumi. Bukva (Fagus silvatica L.) je u 

 našem prigorju najvažnije bjelogorično drvo pontičke flore. Ona 

 je doma u čitavoj Evropi, a na istok dopire do Kaspijskoga mora 

 i do sjeverne Perzije. Medju drvećem, koje u našem prigorju sa- 

 stavlja šumu, zauzima bukva prvo mjesto. Bukova je šuma u 

 prigorju najraširenija, ona sa rastućom visinom biva sve to češća, 

 prelazi i u pravu goru, gdje postizava kulminaciju svoje bujnosti, 

 pa je tu pretežno jedini elemenat bjelogorice, koji sastavlja šumu. 

 U prigorju druguje bukva obično sa hrastom i grabom, a u gori 



