13 



Ugledni zastupnici bjelogoričnog drvlja jesu naši brijestovi, 

 od kojih su u prigorju raširene 3 vrste : Ulmus campestris Sm., 

 Ulmus montana With i Ulmus effusa Willd. Geografsko raspro - 

 stranjenje prvih dviju vrsta obuhvata čitavu Evropu, Malu Aziju 

 i Sibiriju, dok je posljednja vrsta ograničena na srednju Evropu. 

 Brijest u našem prigorju ne stvara šume, nego dolazi samo po- 

 jedince. 



Rod Sorbus zastupan je sa četiri vrste, od kojih se mu- 

 kinja (Sorbus Aria Grtz) kao stabalce ili ugledno drvo uspinje 

 najdalje u prigorje te je u gorskim lažima dosta obična. Krasna 

 su stabla ove vrste oko Medvedgrada. Niže u prigorju zamje- 

 njuje mukinju njezina rođakinja brekinja (Sorbus torminalis Crtz.). 

 Kao grm ili omanje drvo bira uvijek prisojna i vapnom bogata 

 mjesta. Baltičkoj flori pripadajuća jarebika (Sorbus aucuparia L.) 

 manje je obična, dočim oskoruša (Sorbus domestica L.) dolazi 

 samo kao kultivirano drvo. 



Od bjelogorice pripadajuće pontičkoj flori vrijedno je spome- 

 nuti i glogove i to obični glog (Crataegus Oxyacantha L.) i bijeh 

 glog (C. monogyna Jacq.) — dva medjusobno slična i vrlo česta 

 grma porasla obično uz živice i prikrajke šuma u društvu sa 

 crnim trnom (Pruims spinosa L.) i žutikovinom (Berberis vul- 

 garis L.) 



Uz rubove šuma dosta je obično bjelogorično drvo lipa. 

 Tilia parvifolia Ehrh. Lipa je samo utrešena. Uz živice i na pri- 

 svojnim mjestima obična je kahna Ligustrum vulgare L.), a ne 

 manjka ni krkavina (Rhamnus Frangula L.) 



Od drijenova rastu ^ vrste : obični drijen (Gornus mas L.) 

 kao stablo i svib (Gornus sanguinea L.) kao grm mnogo običniji 

 od prvoga. Od kurikovina (Gelastraceae) raširena je biskupska 

 kapa (Evonymus europaea L.), kojoj se u većoj visini prigorja 

 pridružuje njena rođakinja Evonymus latifolia Scop. Od jasena 

 dolaze dvie vrste, i to crni i bijeli jasen (Fraxinus Ornus L, i F. 

 excelsior L.) prvi kao grm ili omanje stabalce, drugi kao 

 ugledno drvo. 



Iz porodice Gaprifoliaceae posjeduje naše prigorje više vrsta 

 bjelogoričnog grmlja. Najraširenija je obična bazga (Sambucus 

 nigra L.\ svuda uz šumske okrajke. U gori ju zamjenjuje pla- 

 ninski zov (Sambucus racemosa L.), koji je sa svojim karmin- 

 crvenim plodovima najkrasniji planinski ures. Raširena je i 



