15 



rìngia muscosa L., a uz nju njena rođakinja Moehringia trinervia 

 Clairv., dočim u gorskim prodolima i uz potoke buji prekrasna 

 Lunaria rediviva DC. U gorskim je šumama dosta česta otrovnica 

 Atropa Belladonna L., a na samoj tjemenici Sljemena Veratrum 

 album L., koji se kroz bliznečku dolinu spustio čak i u Maksimir. 

 U gori raste i inače rijetka Monotropa hypopitys L,, a uz ovu 

 Pirola minor L. Krasan nakit šuma čine neke kaćunovice, kao 

 Plantanthera bifolia Rchb., za tim Cephalanthera rubra l^ich. i 

 C. ensifolia Rieh., pa Epipactis latifolia Ali. i Neottia Nidus avis 

 Rieh. — 



Od klinčića (Caryophyllaceae) značajan je za prigorje Za- 

 grebačke gore Dianthus croaticus, Silene longiflora Ehrh., Melan- 

 dryum rubrum Garcke. 



Među krstašicama (Gruciferae) značajne su osim već spo- 

 menute Lunarije još Dentaria eneaphylla L. i Dentaria trifolia 

 Wald. Kit. 



Od štitaraka (Umbelliferae) spominjemo kao značajnije : 

 Siler trilobum Grtz., Heracleum Sphondylium L., Peucedanum 

 Alsaticum L. i P. Austriacum Koch, zatim, Hacquetia Epipac- 

 tis DG. 



Od kornušnica (Leguminosae) karakteristične su Hippocrepis 

 comosa L. na vapnu, Lathyrus Aphaca L. i Astragalus Gijer L. a 

 od usnača Labiatae) Glechoma hirsuta Wald. Kit., Stachys alpina 

 L. i Lamium Orvala L. 



Od pravih trava (Gramineae) spominjemo Milium effusum 

 L., Aira capillaris Host., Mehca cibata L. 



Time je u glavnom istaknuto cjelokupno bjelogorično drvlje 

 i grmlje pripadajuće pontskoj flori u našem prigorju i pravoj 

 gori, a od ostalog bilja samo najznačajnije. 



Baltielüa floi:»a* 



Baltička fllora zaprema pretežni dio srednje Evrope. Na 

 sjeveru dopire do po prilici 70", t. j. do granice arktičkog po- 

 jasa, obuhvatajući Skandinavski poluotok, centralnu Rusku i 

 Njemačku, a na jugu dopire do sjevernih Karpata i do gornje 

 Italije. U Hrvatskoj prodire ta flora u jugo-zapadnu i južnu vi- 

 sočinu pa okružena svuda pontskom florom zaprema Malu i 



