lo 



na topliju klimu. Tu je floru nadošlo gìacijalno doba istisnulo, a 

 mjesto nje uselili su se elementi baltičke i pontičke flore. I tako 

 se mediteransko bilje naše okoline ima smatrati samo kao osta- 

 tak, kao relikt negdašnje flore pregi acijalnoga doba. 



-AJLpinslsa flora. 



Alpinska se flora razvila poput otoka i to samo na visokim 

 bregovima (Alpe, Karpati, Sudeti, itd.) okružena svuda baltičkom 

 florom. U Hrvatskoj širi se ta flora poglavito na Velikoj Kapeli, 

 Velebitu i Plješivici. 



I ova je flora zastupana u našoj okolini, pa ako i ne brojno, 

 a to su se sačuvali barem tragovi u nekoliko vrsta. Spominjemo 

 Saxifraga cuneifolia L., vrsta kamenike, raširena u Alpama Ti- 

 rola, Koruške i Štajerske, dočim je u našoj okolini osobita 

 rijetkost, pa joj je do sada jedino stanište na vlažnim dolomit- 

 nim pećinama oko Podsuseda. Eranthis hiemalis Salisb. tako- 

 djer je alpinac, a nadjen je oko Kraljičina zdenca, dočim mu 

 se u Tuškancu zameo trag. Anthyllis alpestris L. vrlo je običan 

 alpinac na Rebru i Gračecu, pa i u ostaloj okolini. Značajna je i 

 vrsta alpinske djeteline Trifolium alpestre L., nu najzanimiviji 

 svakako je Epimedium alpinum L., pravi alpinac i relikt glacijal- 

 noga doba, koji je svuda u Zagrebačkoj gori vrlo običan. Iz gore 

 silazi i u Tuškanac, Zelengaj, Fratrščicu, Grmošicu i Podsused. 



