37 



ulovljena u našem moru ; od kojih su dva nedavno, skoro u isto 

 doba, uhvaćena, t. j. jedan 18. siječnja 1901., taj se je bio na- 

 sukao kod Stobrec-a, a drugi kod Trpnja 24. siječnja 1901. Prvi je 

 mjerio 655 mm., boje je bio na glavi i tijelu olovasto-srebrene, ozdol 

 svjetlije, ali bez traga jasnijih pjega, a peraje su mu bile ruži- 

 často crvene. Drugi je primjerak bio 105 mm. duži od prvoga i 

 mjerio je 760 mm. u dužinu ; ni na tomu primjerku nije bilo 

 jasnijih pjega po tijelu. 



9. Proteus cmguineus Laur. U rijeci Jadru kod Solina ulov- 

 ljen je 18, srpnja 1900, prvi put živi primjerak Proteus angui- 

 neus-a. Nije li možda dospjeo ovamo podzemnim pritocima, iz 

 voda, koje pritiču riječici Gorušćici kod Sinja, gdje je jedino 

 mjesto u Dalmaciji, za koje se znade, da tamo živi Proteus ? 

 Taj primjerak se ne razlikuje od onih iz Gorušćice, koji pripa- 

 daju odlici var. Carrarae. 



10. Molga alpestris Laur. Ova je vrst rijetka u Bosni, a 

 nije mi poznato, da se je našla ni u Hercegovini ni u Crnoj gori, 

 a nije do sele ubilježena ni za Dalmaciju. Dobavio sam dva pri- 

 mjerka iz jedne lokve na brijegu Svilaji, u visini od 1000 m. 

 po prilici. 



11. Serinus serinus, L. Imao sam pred sobom jedan pri- 

 mjerak ove ptičice ubijen 20. srpnja u šumi kod Disma, koji je 

 bio posve klorotičan. U toj se šumi vidja češće takovih pi'imje- 

 raka. Kasnije sam dobio još jedan posve klorotični primjerak, 

 koji je mogao letjeti, a nadjen je 21. kolovoza u onoj istoj šumi 

 u gnijezdu sa drugim mladim, koji je imao posve normalnu boju. 

 Držim, da je taj klorotični mladi klorozu baštinio. 



12. Hirimdo rufula Temm. Dne 28. ožujka 1901. iza oluje 

 sa sjevera opazi jedan lovac u Solinu, da jedna lastavica pjeva 

 drugačije nego obična Hirimdo rustica pa ju ustrijeh. Bio je to 

 cT od H. rufula, koja do tada nije bila ubilježena medju dal- 

 matinskim vrstima. 



Taj je (f malo manji nego H. rustica, a nije posve crno- 

 Ijubičast ni na zatiljku, već je ta boja pomješana sa hrdjasto- 

 kestenjavom, strane glave nisu sive, kako se to spominje za H. 

 daurica Gmel.. nego su hrdjaste ; hrbat je hrdjastožut i sjajan ; 

 repno perje je bez svjetle pjege : dolnja strana i prsi su hrdjasto 

 smedje, a dolnje pokrivno perje na repu je na početku (osnovi) 

 smedjasto, prema vrhu crno. 



