162 



2 m. 14 cm. (g. 1900.) ; tamo ima i cio red debelih trešanja, 

 od kojih jednu povija bršljan. 



Putujući i lanjske godine Moslavačkom gorom i njenom 

 drugom Garja vicom, pošao sam g. 1900. 13. rujna sa razvalina grada 

 Garića na razvaline Jelen-grada i tom sam prilikom na Kaluđerovu 

 brdu odmorio pred Nemčićem opjevanim grobom kaluđera. Uz 

 put nadjeni jedan hrastov panj, koji ima u promjeru 2 met. 

 18 cm. Do onoga panja uzdiže se jedno stablo ovoga hascfa 

 (Sambucus nigra), koje mjeri u dnu 74 cm, u objamu, nu ima i 

 debljih u domovini, kao što je jedno stablo na Grobničkom polju, 

 jedno kod Maruševca u Zagorju, a imponuju i ona stabla, što 

 rastu u Vlaškoj ulici uz ogradu nadbiskupskoga povrteljnjaka. 



Kako su debeli i veliki hrastovi na Moslavačkoj gori riedki, 

 jer je tu šuma već čista i zračna, spominjem jedan hrastov panj, 

 koji sam 27. kolovoza 1901. našao na Mačkinu brdu kod Jelenjske 

 gornje. Ima u promjeru 1 m. 80 cm. i proživio je sigurno mnogi 

 vijek, a možda je i potomak onih hrastova, pod kojima su se 

 odmarale čete rimskoga cara Claudija, od kojega se i Mosla- 

 vačka gora zvala „Mons Claudius" ? I Danas nas ovakovi panjevi 

 samo sjećaju negdašnjih ogromnili šuma gore moslavačke. 



Medju stablima ima i ogromnih (/io(/ora, koji se kadkada 

 zbiju u guštik, kojemu veli naš narod „gložik". Zanimljiv takav 

 gložik ima na Ravnim livadama uz Londžicu kod Kutjeva, a u 

 njemu glogova, koji su debeli poput stegna. Ogromna dva gloga 

 našao sam 8. kolovoza lanjske godine na Vršku kod Brod-Mo- 

 raviea, u Gorskom kotaru. Jedan mjeri u dnu 112, drugi 101 

 cm. objama. Nedaleko od ovdje, a u selu Makljenu, zadivila me 

 velebna lipa, kojoj sam odredio objam debla (u dnu) na 6 m. 

 6 cm. 



Kod Dobre, a Jurkovićevog gornjeg jaza, ima bijela vrba 

 (Salix alba), koja mjeri u objamu 4 m. 



Javor-mljcčak (Acer platanoides) bude po našim planinama 

 oblično stabalce, dočim su debela stabla rijedja. Kod Delnica 

 ma jedan mlječak od pò metra promjera, a čujem da ima još 

 debljih u Preseki kod istoga mjesta. 



Znamenito je ono stablo od vodoidcììa (Plataims)' u Stu- 

 bičkim toplicama, koje sam zagledao 6. listopada 1901. uz cr- 

 kvicu sv. Katarine u tamošnjem perivoju, jer mjeri u dnu (> m., 



