164 



jezera, a po njemu B. Düngen u svom krasnom djelu „Deutsch- 

 lands Amphibien und Reptilien", u kojem nam ju na tabli II. 

 predočuje u bojama. Werner navodi za ovu vrstu Bombinatora 

 i Dalmaciju, gdje ga je kod Splita ulovio vlastitom rukom, a 

 dobio ih je i iz Bosne, dapače iz visine od 1700 m. (Planina 

 Tvrdkovac kod Žepča.) U Crnoj gori običan je B. paehypìis u 

 jednom malom ribnjaku kod Rijeke i odavle poznat po Erbcnii 

 kao B. igneiis. Ima ga i u Grčkoj^). Godine 1892. i ja sam našao 

 Bomhinator lìaclìypus na Plitvičkim jezerima u čistoj vodi kao 

 suza, a iste godine i pod Grbinom pećinom (špiljom) kod Grbina 

 sela, nedaleko Plaškoga, također u posve čistoj i bistroj, zde- 

 noj vodi. 



Kad sam lanjske godine 8. kolovoza ribario u Dobri oko 

 Dobre u Gorskom kotaru, nađem i ovdje B. paehypìis, a idući 

 desnom obalom ove prezanimljive ponornice, zagledam ga i u 

 bistrim lokvicama ponornice Pećine, pak poslije i oko Komorskih 

 Moravica, te ga ponesoh u zbirke našega muzeja u Zagrebu. Bomhi- 

 nator paeJiypns živi u brdovitim, gorovitim i planinskim krajevima, 

 živi sigurno u svim takovim i u našoj domovini. Da su staništa tako 

 malobrojna dolazi otuda, što smo ovu vrstu zamijenjivali sa B. 

 ignens, koji živi više u ravnim krajevima, dočim je B. paehypiin 

 valjda nastanio cio Gorski kotar. Liku i Krbavu, pa moguće i 

 požežku dohnu. 



Koža je u ove vrste na hrptu hrapava i veoma značajna, 

 što je istaknuo i Méìiely, koji ju bilježi za Ugarsku i Sedmo- 

 gradsku. Svaka bradavica ima crni, šiljasti bodalj, kojega okru- 

 žuje više sitnih bodljica, a takovih bodljica ima i na tabanima. 

 Osnovna boja na donjoj je strani tijela sxìnporasto- ili narun- 

 ms^o-žuta (Gelbbauchige Feuerkröte ; Bergimke) sa jasno-modrim 

 ili sivo-modrim pjegama, dočim je u B. igneus donja strana tijela 

 sivo- ili crno-modra, obično sa malim narančastim pjegama i 

 brojnim bijelim piknjama (Rothbiluchige Feuerkröte ; Tieflands- 

 Unke). 



*) F. Wcrìier: Beiträge zur Kenntniss der Reptilien und Batracliier- 

 fauna der Balkanhalbinsel. (Wissenschaftl. Mitheil, aus Bosnien u. der 

 Hercegovina, Band VI. 1899.). Po ovome djelu živi B. pachypus u Bosni i 

 oko Stepene, ali je Wernera iznenadilo, da je našao samo jedan komad, 

 akoprem je mjesto prikladno. 



