170 



Shodno je, da se takove periode po mogućnosti odrede 

 stalnim godinama, jer to olakoćuje raspored događaja i pojava, 

 koji pojedinu periodu tvore i koji joj podavaju ono obilježje, po 

 kojem se razlikuje od predidućih. Ako dakle kao početak nove 

 periode naše geografije uzimam naučnu ekskurziju g. 1900. to mi 

 nije stalo do uzveličanja ovoga znanstvenoga događaja, veo do 

 loga, da izaberem stalni međaš. Ova je godina po našu geografiju 

 u opće znamenita, a pošto baš njome gotovo sve ove osebine 

 iščezavaju, koje podavahu predidućoj periodi značajno njeno obi- 

 lježje pa na suprot tomu nastupaju događaji, u kojima je novi 

 smjer naše geografije osobitom snagom izražen, to je godina 

 1900. kao godina rečene ekskurzije prirodna međa u povjesti 

 naše znanosti. 



Geografičke ekskurzije su u nas mlada institucija, a njihov 

 početak stoji u svezi sa okretom u metodi pučke i srednjoškolske 

 nastave, koji je prije jodnog decenija ishodio od zahtjeva, da je 

 zornost temelj svake naobrazbe. 



Ovaj opći zahtjev, u geografiji već od Rousseaua iznesen, 

 plodonosno je djelovao na metodu geografičke nastave. Mladeži 

 toliko mili a u pedagoškoj tjesnogrudnosti u nas zabačeni „Ma- 

 jalis" uskrsnuo je u preobraženoj i plemenitijoj pojavi te posta 

 važnim predmetom pedagoške prakse i teorije. 



U stručnom časopisu „Hrvatski učitelj", u „Napretku" itd. iza- 

 đoše rasprave, koje su nastojale da upozore na veliko blago, koje 

 se u đačkim izletima krije i da propagiraju njegovu uporabu. U 

 knjizi : „Prilozi sintetično-analitičkoj metodi geografičke obuke" po- 

 kušao sam g. 1893. svestrano razložiti pedagoške temelje i didak- 

 : tičnu važnost izleta, a školskim novim zakonom u naučnu osnovu 

 / uvršteni postadoše izleti napokon i u nas obveznim predmetom 

 / prakse. Znatne si zasluge stekoše Franić, Kempf pa Vuković, iz- 

 našajući opise poduzetih izleta. 



Od g. 1896. započinju se geografičke ekskurzije sveučilištnih 

 slušatelja ove struke, a od g. 1900. postadoše sustavno iztraži- 

 vanje domovine te se pi'ibrana građa počela u Glasniku izdavati.*) 



Ove su se godine istraživanja nastavila u pograničnim pre- 

 djelima Krasa, da se pronađe sveza, koja veže orografički sustav 

 Alpa sa našim Krasom. Ekskurzija, poduzeta od sredine do konca 



*) Pod uiislovoni (Jeoniortbloški pioblenii i/, hrvatskoga Krasa. 



