172 



da se priuče crpsti iz prvoga i glavnoga izvora svoje znanosti : 

 iz same prirode. 



Da je ova metoda zvanstvenoga rada u nas uvedena, da je 

 neposredno proučavanje same domovine postalo podlogom znan- 

 stvene naobrazbe i glavni cilj znanstvenoga rada — ta upravo 

 činjenica označuje preokret cijele naše geografije ; u tome leži 

 najvažnija stečevina kao i znatni napredak. 



Nije dakle ova ekskurzija sama po sebi „epohalna" u hi- 

 storičkom smislu, već je njome izraženo priznanje znanstvenomu 

 jednomu principu, našla je u njoj težnja za okretom u metodi 

 znanstvenoga rada svoj izražaj, te je njome prevladao način geo- 

 grafičkoga rada, koji su mnogi za potrebit u nas smatrali, ali 

 koji uz premoć dojakošnjih metodičkih principa nije mogao po- 

 stati pravilom i osnovom u znanstvenom životu. 



Ne može se kazati, da je ova metoda u nas bila ikada 

 posve napuštena, no ipak i nije bila podlogom cijeloga geogra- 

 fičkoga rada, kako je to u istinu potrebito. 



Od sredine prošloga stoljeća, kada su u nas jenjavala istra- 

 živanja zastupnika i izaslanika bečkoga geološkoga zavoda, opisi- 

 vanja graničarskih predjela naše domovine pa kada su Zeithammer 

 i Lorenz prestali raditi, udarila je geografija u nas poglavno teo- 

 retičkim smjerom. 



To nije kazano, da bude prijekorom onih zastupnika naše 

 domaće geografije, koji su u novije doba započeli rad na ovomu 

 polju. Jer kao što svaka znanost u svome napredovanju i razvitku 

 mijenja svoj postupak prema ciljevima, koji su već polučeni i 

 prema onima, koji se kao novi javljaju, isto tako je i naša geo- 

 grafija mijenjala svoj postupak prema objektima, koji su se u 

 svoje doba kao najvažniji javljali. 



Geološka istraživanja, nove velike karte vojno-geografičkoga 

 zavoda, izdavanja staiijih zemljopisnih djela i putopisa — to sve 

 podavaše toliku građu, da ju je trebalo za geografiju naše do- 

 movine upotrijebiti i u prijeglednu sliku sklopiti. 



Za to u to vrijeme — koje bismo mogli dobom pragmatič- 

 Jcoga rada u porjesti naše geografije okrstiti — slabo nalazimo ne- 

 posredno istraživanje prirodnih prilika i malo imade takvih radnja, 

 koje se bave svestranim i kritičkim ispitavanjem pojedinih geo- 

 grafičkih pojava domovine. To je doba od prestanka tuđega geo- 



