176 



čanja historičke njene grane i oko teoretičkoga obrađivanja zemljo- 

 pisne građe, nazrijevajući u tome najsavršeniji oblik znanosti. 

 Neke od njegovih radnja svjedoče, da on prirodni elemenat u 

 geografiji nije perhorescirao, no nije ni u njemu gledao glavni 

 predmet, a jer je po nagnuću i po naobrazbi naginjao na histo- 

 ričku struku, to nije osjećao osobito zanimanje za prirodoslovna 

 pitanja ni onda, kada je napredak prirodopisnih znanosti otvorio 

 daleke vidike i u nas najplodnije polje rada. Uslijed toga je 

 došao u opreku s novim smjerom znanosti, koji je u nas morao 

 prevladati kao što je prevladao u svjetskoj znanosti, jer je duh 

 znanosti jači od najjačega čovjeka. 



Ako dakle uzimamo ustaljeno sustavno proučavanje domo- 

 vine kao neku među, prvi znaci ovoga proučavanja ipak sižu 

 i prije spomenutoga naučnoga putovanja. No ovo je proučavanje 

 bilo nesustaono t. j. u rukama pojedinih pregalaca, prigodno i 

 bez stalnoga središta. Kau što u povjesti pojedini važni događaji, 

 koji kao n. pr. otkriće Amerike služe samo oznakom onih znat- 

 nih razlika, koje rastavljaju pojedine povjesne periode ; koji su 

 na neki način samo simbol ili ime cijehh skupina događaja, te se 

 svojom kratkoćom preporučuju da po njima označimo početak 

 koje nove dobe — tako i u nas preokret geografičkoga rada nije 

 nastupio jednim mahom. Nije dakle spomenuto naučno putovanje 

 preobrazilo sav naš geografički rad, već se je okret spremao kroz 

 više godina, a ovo je putovanje događaj, koji nas praktično po- 

 služuje u određivanju nove periode. Da je pako dosta važan, da 

 toj svojoj svrsi zadovoljiti može, pokazati ću poslije. 



Novi smjer naše geografije spremao se je u prvim počecima 

 izvan njena područja u posestrinskim joj znanostima. Tu nam 

 valja istaknuti zasluge Đure. Pilara, koji je iz geologije prešao i 

 na geografiju. Danas se geografija jedne zemlje bez pomoći geo- 

 logije ne može potpuno provesti. Gim se geografička slika zemlje 

 hoće onako prikazati, kako svim zahtjevima znanosti zadovoljava, 

 to moramo i njen geološki ustroj taknuti. Gim je geološko po- 

 znavanje jedne zemlje dalje napredovalo i dublje seglo, tim će i 

 geografička njena slika biti potpunija. Geologija i geografija bave 

 se istim predmetom : Zemljom, a međusobno se potpunjuju. 

 Geolog bez pomoći geografije ne može raditi, jer mu ona daje na 

 ruke važno njegovo pomagalo : zemljovid i vanjsko lice tla po 

 dimenzijama i položaju oblika ustanovljeno. Upoznav srodnost 



