178 



ìmade obilje za poznavanje naše flore veoma važnoga herbarnog 

 materijala ; on je uz to i najbolji poznavalac naše topografije te 

 se njegova djela sva osnivaju na autopsiji. D. Kramhergcrje isto 

 tako mnoge horografičke opise sastavio, za koje je građu na pu- 

 tovanjima sakupio. Dcvćir, Kempf, Viikomć i poglavno B. Franir 

 budiše zanimanje za geografiju svojim putopisima i opisima 

 đačkih izleta, obradiv osim toga pojedine pojave naše geografije : 

 Devcić špilje, Franić orometriju, Vuković metodiku itd. Od znan- 

 stvenih pisaca ističu se M. Šenoa, A. Gavazzi, M. Mandić i S. 

 Pavičić. Imao bih još imena spomenuti, nu kako ne pišem po- 

 vjest savremene geografije, bit će i ovo dovoljno, da se pokaže, 

 kako je geografički rad zadnjih godina zastupan vrsnim struč- 

 njacima. 



Tako je sve jače izbijao smjer, da se geografija postavi na 

 nove osnove. A to je bila potreba, koja je izvirala iz razvitka 

 znanosti. Druge naime polovine prošloga stoljeća svršavala je 

 perioda geografičkih otkrivenja. Velika otkrića Stanleya. Living- 

 stonea, Telekija, Prževalskoga, Szaparija i drugih proširiše geo- 

 grafički horizont preko cijeloga kruga zemlje ; sada se je osjećala 

 potreba, da se poznavanje zemlje prema općim zakonima prirodne 

 geografije dotjera i stečena građa sustavno razvrsta. Posljedica 

 toga nastojanja raspoznaje se u promijenjenom licu literature. 

 Priručne knjige za prirodnu geografiju, koje su kroz decenija bile 

 gotovo istoga sadržaja, iznošahu posve novu gradii ; nove se grane 

 u sustavu geografije razviše, a zbog intenzivnijega obrađivanja 

 prije samo letimično spomenutih predmeta i pojava dobivahu 

 knjige posve novo hce. Wagnerov „Lehrbuch" pa Ratzelo va sbirka 

 priručnih geografičkih knjiga podavaju pouzdani prijegled novoga 

 oblika geografičkoga sustava i promijenjene metode. Veličajno 

 Suessovo djelo „Das Anthtz der Erde" u svemu nosi na sebi biljeg 

 novoga smjera te pokazuje, kako je ovaj veliki učenjak držao 

 potrebitim, da se geografička građa u cjelinu prikupi, pa iz silno 

 nagomilane tvari stvori potpuna slika zemlje. Ovo je djelo vr- 

 hunac i plod prethodne pei'iode, koja je za nj građu kroz dece- 

 nije sakupljivala. 



Tomu nastojanju, da se naime zemljopis pojedinih krajeva 

 predoči prema novomu shvaćanju, prema novim zakonima zna- 

 nosti, koji su polučeni na temelju ogromnoga iskustva iz svih 

 strana svijeta, nijesmo se ni mi mogli dalje oglušiti. Svršetkom 



