179 



prošlog stoljeća bivalo je sve jače uvjerenje, da naša domovina 

 geografički nije dovoljno opisana, a nije ni geografički kako valja 

 istražena. Iza geologije, petrografije, meteorologije, fito-geografije 

 i mareografije naša je geografija hila daleko zaostala. Kao što su 

 nama sredinom prošloga stoljeća vojno-geografičke karte u veli- 

 kom mjerilu 1 : 75,000 bile donijele množinu novih zadataka, ko- 

 jima su Matković, Pilar i Hire udovoljili svojim poglavno u spi- 

 sima jugoslavenske Akademije publiciranim sistematičkim rad- 

 njama, tako je na izmaku istoga stoljeća intenzivno istraživanje 

 poznatih oblika, genetička morfologjja i uporaba novih znanstve- 

 nih teorija u području vlastite domovine nama stavljalo novih 

 zadataka. 



Mi stojimo sada na početku novoga odsjeka u razoitku naše 

 geografije, u kojemu nam valja svestranim proučavanjem geografičkih 

 jirilika naše domovine toj zadaći zadovoljiti. Geografija je u opće 

 stupila u doba, kojoj je glavno obilježje : Da geografiju potpo- 

 mažu srodne joj prirodoslovne nauke tolikom snagom kao nikada 

 prije. Fizika, kemija, botanika, zoologija, geologija, petrografija 

 hidrografija, oceanografija, antropologija itd. rade sada u užem 

 savezu sa geografijom nego prije, a njihove nauke otvorile su 

 geografiji kao zajedničkom središtu svih tih znanosti novih vidika, 

 aU i novih zadaća. Dok smo se do nedavna u geografičkom opisu 

 zadovoljavali pouzdanom odredbom položaja pojedinih objekata, 

 njegovih dimenzija i mjera t. j. spoljašnjim svojstvima, danas se 

 traži genetički razvitak oblika, unutarnji sastav pa njegov položaj 

 ne samo na zemlji, već i u prirodi ; danas hoćemo znati, koja 

 kauzalna veza spaja pojedini oblik zemlje sa cijelom okolnom 

 prirodom, a u slici kraja hoćemo raspoznati rezultantu svih pri- 

 rodnih sila, koje u obliku atmosfere, hidrosfere i litosfere zajedno 

 s biosferom uprilićuju geografiju stanovita područja. 



Ne ima dvojbe, da je potonja metoda dublja, znanstvenija 

 i savršenija. Ali ona nosi u sebi i mnogih novih zadataka i po- 

 teškoća, koje treba tek svladati. Spoznaja, da ova metoda nosi 

 biljeg napretka, jer po njoj geografija u krugu ostalih piirodnih 

 znanosti opet dolazi na pripadajuće joj po njenoj naravi mjesto : 

 u središte, potakla je naprijed spomenute radnike na onaj način 

 rada, koji u njihovim djelima nalazimo. Geografija je eminentno 

 koncentrirajuća znanost ; posestrinske joj znanosti jesu najjača 



