182 



uporabe tuđih priručnika. Ovo bi djelo moralo uz građu prirodo- 

 slovnoga zemljopisa sadržavali i upute u metodu znanstvenoga 

 rada, jer je baš ta u nas ostala posve zanemarena. Geografička 

 bibliografija *) morala bi slijediti ; svaki stručnjak znade, od 

 kolike je koristi takovo djelo i koliko bi uzaludnoga truda mno- 

 gima prištedilo. Povrh toga bilo bi takovo djelo i dokazom, kako 

 su obilni izvori naše geografije i da se u našoj knjizi nalaze 

 nauke, koje je svjetska znanost tek iza stoljeća usvojila. No uz 

 to čeka još široko polje svojih radnika : Scd naša orografia, hiilro- 

 geografiju, klimatologija i hiogeografija mora se gotovo od početka 

 ohruilHi. Gotovo na prstima možemo radnje ove vrsti prebrojiti. 

 Nekoliko knjiga D. Hirca, koji je u Primorju, Gorskom kotaru, 

 Lici itd. stvorio veoma dobre krajobraze, ali ipak više popularna 

 smjera, pa njegove rasprave u Radu i Planinaru, Šenoina mono- 

 grafija Kupe, Gavazzijeve radnje o jezerima kada spomenemo, 

 onda smo već gotovo iscrpli krug naših specijalnih geografičkih 

 literarnih proizvoda, koji se osnivaju na temelju savremene zna- 

 nosti. Potanka prirodopisna topografija naše domovine od prijeke 

 nam je potrehe. Ta se naravno ne može namaknuti ni jednim 

 mahom i jednim djelom. 



Za to je potrebito, da se svi, koji se bud zvanično bud iz 

 naklonosti prema znanosti bave našom geografijom osvrnu na 

 stanje i potrehe naše znanosti ; da im bude jasno, u kojem smjeru 

 valja raditi, što nam jošte treba i gdje treba rad započeti, da 

 ostanemo na visini, do koje smo dugim i mučnim putem dosegU ; 

 na visini, koja odgovara stanju savremene svjetske znanosti. Jer 

 najveći mar, najgorljivije nastojanje ne će roditi žuđenira plodom, 

 ako s jedne strane ne nastojimo oko popunjavanja krnja naše 

 znanosti, a s druge, ako našemu radu ne nađemo sveze sa 

 svjetskom znanosti. 



Pokušao sam, da prikazem značaj naše geografije zad- 

 njih 40 godina i da označim njene ciljeve. Do sada nije bilo 

 zgode, da se zametne razgovor o metodi naše geografije, o na- 

 činu, kojim je naš rad tekao i o ciljevima, za kojima je naša 

 znanost išla. Trebalo je jednom pretresli i iznijeti osim stvarne 



*) Za.snovaiia kao dio 0])će hrvatske bibliografije ])rigo(ioiii mile- 

 nijske izložbo i u rukopisu za štampu s))reiiiljeua Bibliotlieca geograpbii^a 

 croata nije mogla izaći, jer je cijela osnova bila napvištena. 



