. 183 



kritike pojedinih radnja još i hitihi motiva, na kojima je znan- 

 stveno nastojanje bilo osnovano, jer po tome će nam jasno biti, 

 što smo polučili, a za č.im nam valja težiti. 



Nije dovoljno da se radi, treba i rad udesiti, da na red 

 dođe ono, eto je najnužnije prije onoga, što je manje važno. Zna- 

 nost istina razvija se slobodno i samo po zakonima, koji izvire 

 iz njena duha, pa sve upute i svi propisi ne mogu je prisihti u 

 određenu kolotečinu, jer znanost propisana nije znanost. Za to 

 ipak mislim, da će od koristi biti, da razbistrimo i kritici pod- 

 vrgnemo i one imanentne sile, koje ispod površine rada podavaju 

 znanosti smjer i obilježje ; da upoznamo duh, koji našu znanost 

 oživljuje. 



Svaki znanstveni radnik mora na čistu biti, u čemu mu se 

 znanost i njegov znanstveni rad sastoji, a kada raspozna glavne 

 motive, na kojima počiva značaj pojedinih perioda, kada mu je 

 ])OJam perioda razgovijetan, tada će shvaćati povjesni razvitak 

 svoje znanosti, tada će razumjeti, za što su naši prethodnici 

 radili baš onako, kako su radili, što nama valja raditi i koji nam 

 je način rada najpotrebitiji i najkorisniji. 



Da zaključim. Razvitak naše geografije dospio je do stepe- 

 nice, od koje dalje napredovati možemo jedino svestranim i toč- 

 nim ispitivanjem prirodnih prilika naše domovine. Nužno je, da 

 cjelinu sada postojeće građe u formi pragmatičkoga prijeglcda sa- 

 kiipiiiM — da se izradi povjest naše geografije, priručnik općeg 

 zemljopisa, horografija ili opis domovine i narodopis, metodika 

 je prilično obrađena*) — a uporedo time, treba da se u speci- 

 jalnim radnjama na temelju zapažanja prikupi građa prirodo- 

 slovne geografije. 



Zapažanja prirode, koja, koliko se barem geografije tiče, u 

 nas bijahu zanemarena, jedina mogu dovesti poznavanje naše 

 domovine do visine, na kojoj danas s poštivanjem gledamo geo- 

 grafiju Njemačke, Francuske, Austrije itd. 



Nećemo li mimoići sve one znamenite stečevine, koje sadrže 



*) Metodičku geografiju obradio je A, Vuković za naše akole te se 

 od to knjige imademo nadati lijepe koristi. 



Obzirom na ovo djelo osvrnvio sam se na stanje naše školske ge 

 ografije u „Nastavnom Vjesniku" o. g., gdje je uredništvo dozvolilo raz- 

 mjei-no veliki prostor mojim metodičkim primjedbama pod naslovom : 

 „Što nama treba u zemljopisu ?" 



