189 



od najbiranijeg drva, kojo je kroz godine ležalo na gradilištu : 

 jake ove stijene još je obložio plutom itd., da u lađi bude toplo 

 i suho, jer vlaga, koje se čovjek ne može obraniti, škodi baš 

 naročito zdravlju. Lađa, koja je sa svojom vjetrenjačom, mnogo- 

 brojnim rebrima, oblim dnom i debelim stijenama slabo se mogUi 

 sviđati pravomu mornaru, bijaše glavno sredstvo, kojemu imade 

 Nansen svoj uspjeh zahvaliti. Slabo je i polagano plovila, ali je 

 odolijevala svim nezgodama i najjačemu pritisku leda, koji bi bio 

 drugu lađu smlavio kao orahovu ljusku. 



Prema lađi bio je i sav ostali alat veoma spretno udešen. 

 Strojevi, oruđe, čamr-i, gorivo itd. sve to bijaše najvećom paskom 

 birano i prema osobitim okolnostima polarnih krajeva udešeno. 



Naravno da Nansen nije zaboravio ni momčad pa njezin 

 život na lađi kroz nekoliko godina. Sudionici ekspedicije liijahu 

 sami naobraženi, a veoma čvrsti ljudi; a Nansen je također isku- 

 sio, da duševna snaga više može nego li samo surova tjelesna 

 jakost, 



Hrana i pilo, rad i zabava bijahu pomno al strogo ude- 

 šeni Uz strogo odmjereni svakdanji rad prolažahu sretno mučni 

 dani polarne noći, uz rad nešto i zabave, obilna i birana hrana 

 koristiše tako zdravlju, da bolesti gotovo ni bilo nije. Skorbut, 

 užasna ova gnjiloća tijela, koja je toliko putnika ubila i ekspe- 

 dicija osujetila, nije se ni pojavio. 



Tako se je Nansen u osnovi svojoj koristio svim dosadaš- 

 njim iskustvima, ali je pri tome upotrebio sredstva, kakvih se 

 nitko prije nije latio. 



I načinom putovanja znatno se ova ekspedicija razlikovaše 

 od ostalih ; pošto je na sjevernoj obali Azije lađu led okupio, 

 nije Nansen nastojao, da se oslohodi leda, već je imstio, da (ja led 

 nosi, lii(d ga volja. On se je oslanjao na neke nahode na obali 

 Gronlandskoj i obali Amerike, koji su mu jamčili, da teku morske 

 struje od Azije preko pola. Tim strujama je podao svoju lađu, 

 da ga dovedu do pola. Dugotrajan i pogibeljan bijaše to pokus, 

 nu Nansen je baš u tome našao najbolju pomoć, da se polu 

 prikuči. Godine 1893. krenuo je od kuće, a u travnju 1895. do- 

 šao je do 86^ 14' sjeverne širine u susjedstvu zemlje Franje Jo- 

 sipa, koja bijaše austro-ugarskom ekspedicijom otkrivena. 



Uzmemo h na oko znanstvene rezultate ove ekspedicije, to 

 oni još nisu posve poznati, jer znanstveni opis još nije izdan. 



