198 



Da sam postupao po propisu g. kritičara pa kazao : Đula 

 je ponornica, drežnička ravan je krasko polje, Plitvička jezera su 

 kraška jezera, i da sam ovu klasifikaciju nazvao Problemi, g. bi 

 Gorjanović pravo imao, da sam svoju radnju krivo nazvao. No 

 držim, da sam drugi posao obavio, a odatle baš slijedi, da se je 

 radnja mogla okrstiti Problemima. 



G. Gorjanović obavio je klasifikaciju rečenih oblika. Tu dakle 

 ne ima nitko više pravo, da pita : Je li klasifikacija dobro pro- 

 vedena ? Ne bi li se mogla dalje dotjerati ? Pa ako je i klasifi- 

 kacija dobro provedena, zar neima svaki genus opet svoj spe- 

 cificum ? 



U individualiziranju pojedinih članova klase leži napredak 

 znanosti, a u određivanju genusa baš i zamašni znanstveni rad. 

 Mehanički „skučeni" sistem, što gag. Gorjanović zagovara, ne može 

 imponirati, a površnom klasifikacijom, kako ju g. kritičar obavlja 

 i za koju traži, da ju na temelju mehaničkoga razređivanja oblika 

 bez obzira na kauzalnu svezu geografičkih sfera i drugi obavljaju, 

 nije ništa drugo postignuto, već etiketiranje prirodnih pojava na 

 temelju približne vanjske sličnosti. 



Tko je upućen u logično znamenovanje imena i u postupak 

 klasifikacije te indukcije, neće poricati pravo, da se u pojedinom 

 članu klase nalazi što problematično jedino za to, što je klasa 

 tako utvrđena, da se u nju dirati ne smije^ da se već radi po- 

 stojeće indukcije ne smije na istom objektu nova provesti. Sjetio 

 bih tom zgodom g. kritičara, da postoji logično pravilo, koje jed- 

 nako vrijedi za sve eksperimente i sva opažanja : Sporedno je 

 do koje stepenice raspoznavanja nas je dovelo zapažanje objekta, 

 ali je potrebito i važno, da budemo spremni svaku priliku upo- 

 trijebiti, koja nam se desi, da možemo napredovati u raspozna- 

 vanju. Od toga nas ne smije odvratiti ni najbolje utvrđena kla- 

 sifikacija, a klasifikacija ne smije međom biti našoj spoznaji, koje 

 ne bi smjeli prijeći. 



Ovo je pravilo stečevina moderne znanosti, koju nam au- 

 toritet g. kritičara ne može otuđiti kao ni uvjerenje, da se u 

 apstraktnim imenima znanstvenoga nazivlja kriju razni fenomeni 

 prirode, a pojave jjrirode, da možemo raztvoriti u druge još ele- 

 mente, nego što su oni, koji su običajem i uporabom običnoga 

 nazivlja sankcionirani. 



Prelazim na daljnje primjedbe g. Gorjanovića. 



