201 



Što sam o Pilaru kazao, nije poteklo iz malouvaženja nje- 

 gova rada, već se tiče znanstvenoga mnijenja savremene njegove 

 dobe. Nauka o jezerskom porijetlu kotlina bijaše tako ustaljena, 

 da su se po njoj riješavala pitanja, koja su poslije zadavala mnogo 

 truda. „Igrajudi rješavao" — p. 18. — nije dakle prijekor izrečen 

 Pilaru, već je oznaka tadanjega shvaćanja jednoga znanstvenoga 

 pitanja. Iz sveze se razabire moje poštivanje prema Pilaru, jer 

 kažem, da se ni ovaj genijalni muž nije mogao otresti nedosta- 

 taka svojih pomagala. A to za njega nije ništa postidna, jer silni 

 razvitak geografičke moi'fologije pripada tek zadnjim godinama ; 

 istim načinom postupahu i drugi stručnjaci njegove dobe, a nismo 

 i mi često odviše uvjereni o stalnosti i pouzdanosti naših klasi- 

 fikacija ? Kritika g. Gorjanovića na mene dapače čini utisak, da 

 je on veoma sklon precijenjivanju i vlastite i uobičajene klasifi- 

 kacije. 



Što g. Gorjanović djelom Götzeovim dokazali hoće, ostalo 

 mi je isto tako nerazumljivo, kao mnogo toga iz njegove kritike. 



potragama za glečerima na Balkanu već smo od prije 

 obavješteni, no što je Götze izašao. Niti nam nije time g. Gor- 

 janović, kako on drži — krnju našega znanja ispunio. Nije baš 

 tako stalno, da čak i „supozicija" oledbe našega Krasa otpada, 

 kako g. Gorjanović to hoće. Zvedljiv sam, kako će g. Gorjanović 

 u svom najavljenom djelu o našem Krasu izaći, ako bude za 

 cijelo njegovo područje negirao oledbu. Kada se sravne moji 

 podaci o oledbi Orjena na 39 p. sa negativnim zaključkom g. 

 Gorjanovića na temelju Götzeova djela, ne nalazim razloga, da bi 

 napustio svoje mnijenje. 



Kolikim se pravom g. Gorjanović na Götze-a pozivlje, kada 

 pače i supoziciju oledbe Krasa zabacuje, a koliko sam ja pravo 

 imao, može se iz slijedećega navoda razabrati. 



Cvijić piše ovo: „Ledena perioda^ konsta'ovana na Rilu, 

 jamačno Je morala ostaviti tragova na još nekim od najviših i>lanina 



Salkanskoga Polno.strva, naročito severne jtolovlne njegove 



Ostale (osim Vitoše, zapad. Balkana, najviših glavica Srbije, 

 Šar-planine, koje kako se čini ne imadu tragova glečera) su bile 

 u tom pogledu neispitane najviše planine dinarskoga sistema, 

 Bosne, Hercegovine i Crne goro, koje su po nmogim osobinama 

 bile zgodne za razvitak diluvijalnih glečera," 



