205 



neprihvatljivim. Glede oleđbe ostale česti balkanskog poluostrva 

 postoje dašto uvaženja vrijedna, ali opriječna mnijenja. 



Ironiziranje g. Hranilo vica, da ću ja u nekom „djelu" (biti 

 će to rasprava), koga „problemima" iznenaditi, nemože doseći 

 mene, koji se bavim mnogo ozbiljnijim poslom, nego — probleme 

 problemima tumačiti, kako to čini g. prof. dr. Hranilo vić. 



Prof. dr. D. Gorjanović. 



„Novo nalazište diluvijalnih životinja''. 



u istom godišnjaku „Glasnika" na str. 134. čitam među 

 „geografijskim" sitnicama imenovani člančić od Stj. Vuksana. 



Apstrahirajući od predgovora, prijeći ću namah na stvar. 

 To novo ležište diluvijalnih životinja, dapače i tragova čovjeka 

 samoga našao je Vuksan u „Lukinić špilji" u brdu Lukinić blizu 

 obale potoka Trepće. Kako sam vidio one u toj špilji pobrane 

 predmete, te već prije negirao diluvijalnu starost tim preostatcima, 

 to sam evo primoran to sada i javno činiti, jer se je ta stvar na 

 javu iznijela. 



Upitne kosti medvjeda jesu na površini poradi valjanja na- 

 (jrehenf tako, da je i^oan svake sumnje, da su bile pohrane na se- 

 kundarnom ležištu. Osim toga više je no sumnjivo, da su te kosti 

 od U. spelaeus-a, već će biti po svoj prilici od U. arctos-a. Ali 

 najvažnije je to, što su kosti nagrebene i nađene na drugotnom 

 ležištu. U blizini nađena je i valutica plosnate kami sredinom 

 probušena, kakove rabe danas ribari za oteščanje mreža, a Ikalci 

 kao utege za napinjanje niti. Uzmemo li u obzir još i riječi pisca, 

 kojima veli, da je špilja zasuta „potoénìm nndjein'', a te nagre- 

 bene kosti nađene na površini, tad je izvan svake sumnje, da su 

 to posvema recentne potokom u špilju uplavljene kosti, a oni 

 „gnjili ostaci" — bogme ne mogu na nikoji način biti preostaci 

 ognjišta diluvijalnoga Čovjeka, kad su još do n najnovije doha n 

 toj špilji stanovali cigani ! — Kraj svih tih okolnosti jasno je. da 

 nam je špilju „Lukinić" brisati iz listine nahodišta diluvijalnih 

 životinja, a naoseb pako — čovjeka. 



Prof. dr. Gorjanović. 



