219 
III. 
Sada éu pokazati, kako ée se javiti totalna pomréina Sunca 
od 30. kolovoza o. g. (astronomski : pomrčina od 29.—30. kolo- 
voza, jer dan „30. kolovoz“ počinje po brojenju astronoma tek 
o podne građanskoga dana 30. kolovoza, pak do podne 30. 
kolovoza još pripada datumu 29. kolovoza). Slika nam 6. uočuje 
prijegledno tečaj čilave pomrčine za Zemlju uopće, pak će ju 
svatko razumjeti na osnovi pređašnjih razjašnjenja. 
Najprije će neka mjesta Zemlje ući u polusjenu Mje- 
seca i pomrčina će na Zemlji uopće početi kao djelomična po- 
mćčina u 11" 37:6" prije podne po srednjo-evropskom vremenu 
(S. E. V.) na mjestu Zemlje, koje ima geografsku dužinu od 282% 41“ 
ist. od Grenwicha, a sjevernu širinu od 37% 17“ (na slici ozna- 
čeno riječima: ,početak uopće“), a svršit će se opet kao djelo- 
mična pomrčina u 40 3735" 8. E. V. na mjestu sa dužinom od 
37° 30° istočno od Gr. i sjevernom širinom od 5° 3%. Prava 
sjena Mjeseca (pojas totalitete) taknut će se Zemlje najprije u 
i9% asm S.E. Vi na mjestu od 262% Ag’ ist. dužine 1 50° 7° 
sjev. širine kod Winipega u Kanadi i tamo će trajanje totalitete 
biti 0" 05. Kako će središte Mjesečeve sjene po Zemlji dalje 
ići pokazuje na slici ,crta centralne pomrčine“. Preko 
južnoga ruba Hudsonova zaliva ide središte sjene u New-Foundland, 
presijeca atlantski ocean i dolazi na kopno Europe na sjevernoj 
obali Španije. Ide preko nje smjerom jugoistočnim prelazi preko 
otoka Malorke i Pithiuza u sredozemno more i dolazi u sjevernu 
Afriku, ide kroz Alžir i Tunis, pak preko zaliva Gabes u Tri- 
polis, prosijeca Egipat i crveno more, pak napokon ostavi Zemlju 
u južnoj Arabiji u 3" 33:72 S. E. V. na mjestu dužine 55% 24“ 
ist. od Gr. i 18° 31“ sjev. širine (u Hadramautu). Tu se prava 
sjena Mjeseca posljednji put tiče Zemlje (svršetak totalitete). Za 
sva je mjesta Zemlje na toj crti pomrčina totalna i cen- 
tralna 
S jedne i s druge strane te crte, u dosta uskom pojasu, 
vidi se pomrčina još kao totalna. Evropljane zanima u prvom 
redu pojas totalitete u Španiji i Alžiru. Kako ide pokazuje sl. 7. 
i 8. Na centralnoj crti totalitete najduže traje, na pr. u Luarci 
(sjeverna obala Španije) pune 3% 455, a toliko i u Burgosu i 
Ateci. Najzgodniji će biti gradovi za motrenje toga rijetkoga i 
