Zagrebacki rasvjetni plin. 
Doskora ćemo za rasvjetu u Zagrebu imati smjesu plina od 
ugljena s vodenim plinom, umjesto dosadašnjega samoga plina 
od ugljena, (u prvo je vrijeme zagrebačka plinara pravila rasvjetni 
plin destilacijom drva). 
Kako bi se mogla objektivno prosuditi relativna vrijednost 
novoga rasvjetnog plina spram sadašnjega, trebat će znati i ke- 
mijski sastav sadašnjega, pak budući da — što ja znam, — takvih 
analiza nemamo, odlučio sam izvesti ih. One će moći poslužiti 
i onomu, koji bi htio računati, da li je kvaliteta našega plina 
razmjerna njegovoj golemoj cijeni (uzevši dakako pri tom u račun 
razlike transportnih troškova sirovine u pojedine gradove, koji u 
prvom redu o cijeni plina odlučuju: naša plinara naime upotre- 
bljava za pravljenje rasvjetnoga plina smjesu od */, engleskoga 
i 1, sleskoga ugljena). 
Analize su izvedene u 3 puta. Za jednu uzet je plin dne 
94. lipnja 1905. u 8" u jutro, za drugu dne 27. srpnja 1905. oko 
41 po podne, za treću dne 29. srpnja 1905. o podne iz plino- 
voda u kr. zemalj. kemijskom analitičnom zavodu (Kačićeva 
ulieay9.): 
Kod prve analize, kod koje je sudjelovao assistent g. Gj. 
Kaitner, služile su za absorpciju plinske pipete po Hemplu i 
birete po Winkler-Hemplu: kod druge radio sam po R 
Fieberu sgodno udesenim Orsatovim aparatom, pri čem su 
eudiometričke cijevi i mjerenja međusobno isporedivana i su- 
glasnima pronađena : kod treće istim Orsatovim aparatom. 
Postupak je u glavnom bio ovaj: 
Iz odmjerenoga plina absorbirana je lužinom najprije CO, 
onda s dimećom sumpornom kiselinom teški ugljovodici, za 
tim s lužnatom otopinom pirogalove kiseline 0,. Odmjerenomu 
dijelu neabsorbiranoga ostatka primiješana je odmjerena količina 
uzduha, ta je eksplozivna smjesa iskrom indukcije upaljena, 
