230 
razabiramo, da je kod spaljenja etilena k = 4 = 2, propilena 
k = 3 = 209, a benzola također k = 2:5, da se de kod spa-- 
ljenja etilena stvara dvostruki obujam CO, (računajući na obujam 
etilena), kad se spali propilen, da se stvori od njega trostruk 
obujam C0,, a od benzola šesterostruk obujam C0.,. 
Označimo li dakle poradi kratkoće količinu etilena s e, pro- 
pilena s p, a benzola s 6, a određeni volum teških ugljovodika 
s v, eksperimentom nađenu ukupnu kontrakciju sa X, teškim 
ugljovodicima odgovarajuću sa K, (pri čem je X, = K — K,), 
a spaljenjem stvorenu ukupnu 00, sa U, teskim ugljovodieima 
pripadajuću sa U, (U, = U — U,), onda izlazi iz jednadžbi: 
ae U,=2e+3p +06; K,= 2:50: 
of BK — do —-U,); b=1(2 + U —2K.). 
Ba: pni sumpor rasvjetnoga plina određen je metodom 
Evans-Drehschmidtovom — dočim na H,S nije dobivena 
olovnim papirom tolika reakcija, da bi se ukazalo nužnim ovaj 
napose odrediti. Cijanidi određeni su metodom Dreh- 
schmidtovom t. j. provođenjem plina mjerenoga plinskom 
urom kroz luzinu i ferosulfat, a uz to se kombinovalo određi- 
vanje amonijaka, provađajući iza toga plin kroz solnu kiselinu. 
Cijan je pripojen onda na živu, a od živina cijanida priređen je 
za tim amonijev i napokon srebrov cijanid s odmjerenom koli- 
činom srebrova nitrata, iz kojega je suvišno srebro određeno po 
Volhardu. Absorbirani amonijak taložen je platinhloridom te 
vagan kao amonijev-platinhlorid i kao platina. Specif. težina 
rasvjetnoga plina određena je po Chancelu. 
Rezultati istraživanja. 
T. IT: EUR: 
a) Upotrebljeni obujam rasvj. plina . . 100.0 1000 986 
Nakon absorpeije CO, preostalo . 984 93:28 Sp 
5 > sa SO, i | 96'3 95:77 BM 
5 È 0, > : 91° 951 Sama 
b) Od neabsorbiranog plina uzeto : 
za dalnje istraživanje . . HER 152 200 340 
dodano: uzruja enel Rose 1000 1100 2055 
stanje nakon eksplozije . . . . . 90:1 993 1861 
absorpcije stvorene CO, 823 902 1702 
suvisnog 0, 80:2 . 87:8 -163:2 
