234 
P. Lotsy opisao u ,Flori“ godine 1903., a tiče se vrste Gnetum Ula 
Brogn. Pitanje, da li ova partenogeneza kod Gnetum Ula odgovara nor- 
malnim prilikama ili je rezultat kakve patološke promjene — na što bi 
dala slutiti opažena direktna dioba jezgre — ostavlja Lotsy neriješeno. 
Dr. Aurel Forenbacher. 
+ Ernst Abbe. Dne 14. siječnja ove godine umro je nakon duljega 
bolovanja Ernst Abbe u 65. godini svoga života. 
Za njim žali svakolika nauka, a ponajviše naučna mikroskopija, 
kojoj je pokojnik bio odličan predstavnik. Ne će biti na odmet, ako se 
sa nekoliko riječi sjetimo svega, što je toj nauci privredio. 
Abbeove uspjehe na području mikroskopije obilježuje već izvana 
mnoga uredba, koja se po njemu zove,a mnoge su od tih konstrukcija, kao 
n. pr. općeno poznati rasvjetni aparat, vremenom postale bitre sastavne 
česti svakoga modernoga mikroskopa. 
Mnogo su važnija ipak poboljšanja aparata, koji sliku baš stvara, 
a ta je poboljšanja Abbe u družtvu s Karlom Zeissom proveo. 
Od tih otkrića, koja su za mikroskopsko istraživanje neprocjenjive vri- 
jednosti, spominjem ovdje samo sisteme za homogenu imerziju (1878.) 
i apohromate (1886.). Tisuće ljudi, koji danas mikroskop u službi 
naučnoga iztraZivanja ili u službi tehnike i industrije upotrebljavaju, 
uživaju prednosti tih poboljšanja uvedenih po Abbeu, koja bi doskora 
mogla postati opće dobro svekolike optičke industrije, budući da se 
izumilac izrično odrekao svake zakonite zaštite svoga duševnoga vla- 
sničtva. 
Sva ta znamenita otkrića nipošto ne zahvaljujemo kakvom sretnom 
slučaju, nego su ona u pravom smislu riječi rezultat dugih, napornjh 
radnja. Studije se ne ticahu samo metode računanja za put zraka kroz 
mikroskop i istraživanja uvjeta, o kojima ovisi geometrijskri savršeno 
ujedinjenje zraka; već su se bavile i fizikalnim svojstvima slike, koju 
mikroskop daje. One su pokazale, da je posve drugi odnošaj između 
predmeta i njegove slike, nego što se obično drži, i taj je posljedak 
postao veoma važan za racionalnu konstrukciju mikroskopa. Tek A bh e- 
ovim je istraživanjima prokrčen put do mnogih poboljšanja mikroskopa. 
Sve do dana današnjega stupala je mikroskopska optika po pute- 
vima, što joj ih je Abbe već u jednoj od svojih prvih radnja toga 
smjera označio, naime u radnji: „Beiträge zur Theorie des Mikroskops 
und der mikroskopischen Wahrnehmung“. 
Najvažnije rezultate svojih studija ostavio nam je Abbe u nizu 
jasno i općeno razumljivo pisanih rasprava, koje na žalost među prak- 
tičnim mikroskopičarima ne nađoše uvaženje, što ga zaslužuju, a ipak 
baš praktična mikroskopija ne može Abbeu dosta da zahvali, da je 
veliko bogatstvo svoga teoretskoga znanja i svoga praktičnoga izkustva 
na tom području imenito u službu zadaće stavio, da mikroskop — kao 
jedno od najvažnijih pomagsla naučnoga istraživanja — za praktičnu 
uporabu što korisnijim i spretnijim učini. 
