11 
drukčije na rubu. Na dorzoventralnoj strani sastoji od 2 reda, od 
kojih je drugi, računajući od nutrine sjemena prema vani, red sa 
stanicama skoro kvadratiénim, odebljan na svim stijenama, no 
najjače na vanjskoj i biva prema rubu sve veći. (Slika 2. €, 7.) 
On se produljuje, proširuje, dobiva sve više palisadniji oblik, dok 
na rubu ne postane palisadom s jako odebljalim vanjskim i po- 
stranim zidovima. Drugi red nutarnjega sloja tvore stanice četvero- 
stranoga oblika, uzdužno protegnute, a zidova su najednako odeb- 
ljalih. Ovaj red ostaje isto takav i na rubu, a između njega i 
palisadnoga reda dolazi 1--4 redova stanica ovalnoga oblika s 
odebljalim zidovima. 
Vanjski sloj sastoji od stisnutih plutenih stanica, te je jed- 
nako građen i na dorzoventralnoj strani i na rubu. Na tom sloju 
nalaze se trihomi štapičasta oblika sve više prema vrhu šiljatijega. 
Trihomi su dugi 20—50 p, a široki 0:5—2. Na rubu se nalaze veći 
i širi trihomi nego na dorzoventralnoj strani. 
3. Ruellia L. 
Ruellia tuberosa L. 
Sjeme ove biljke, koja je rasirena od Texasa kroz Gentralnu 
Ameriku do Peru-a i Guyane, srcolikoga je oblika, dorzoventralno 
splošteno poput leće. Površine nije glatke. Boje je Zuto-smede. 
(,820:3 mr): 
U svojoj građi podudara se s onom od Phaylopsis imbri- 
cata Sw. Razlikuje se samo po trihomima, koji nisu odebljali ni 
prstenasto ni spiralno, dočim su trihomi od Phay. imbricata prste- 
nasto odebljali 
Ruellia strepens L. 
Biljka je ova rasirena po atlant. sjevernoj Americi. Sjeme 
joj je okrugljastoga oblika, dorzoventralno splošteno. Boje je jasno- 
smeđe. Površine nije glatke. (4, 3, 09 mm.). 
Testa je jednako građena kao Phaylopsis imbricata i na 
dorzoventralnoj strani i na rubu. Ima dvije vrsti trihoma. Na 
dorzoventralnoj strani nalaze se trihomi ponešto kruškastoga ob- 
lika prstenasto su odebljali, dok na rubu uz prstenasto odebljale 
nalazimo i spiralno odebljale trihome. 
