Geološki odnosi požeške okolice. 
Požeška gora sastoji pretežno od oligocenskih konglomerata*) 
i pješčenjaka, koji su u literaturi prozvani ,požeškim konglome- 
ratom“. Stur drži u svom prvom izvješću o geološkom sastavu 
Požeške gore (Verh. d. k. k. geol. R. A. 1861. 1862. H. I. pag. 
115.) te konglomerate krednim tvorevinama, a kasnije ih prema 
sličnim tvorevinama u Banovini nazivlje eocenskima. U opsegu 
tih oligocenskih tako zv. Sotzka slojeva nalazi se rov smeđega 
ugljena kod Ratkovice. U nekim dubljim prodolima proviruju 
ispod ovih naslaga stariji palaezojski konglomerati i brusilovci, 
pa kvarciti, pločasti vapnenci i glinasti vapneni škriljevi (Vučjak 
kod Požege. sa enkriniti.) 
Gotovo u cijelom svom opsegu obrubljena je Požeška gora 
mlađim tercijarnim naslagama. Mediteran stariji u obliku litav- 
skoga vapnenca i vapnenih lapora leži izravno na požeškom kon- 
glomeratu, pa se povlači na sjeveru od Nurkovca prema zapad- 
nom rubu, a odavle zarubljuje južnu stranu gore, dok ga na 
istočnom rubu ne vidimo. 
Okamina neima mnogo obzirom na broj vrsta u tim talo- 
žinama, no zato je broj individua mjestimice velik. Osim vapne- 
nih alga, nalazimo tu velik broj oštriga, ježinaca, pektena i t. d. 
Sarmatske naslage neznatno su razvijene, a motrimo ih u 
obliku ceritijskoga vapnenca kod Lipovca. 
Pliocenske naslage razvile su se u obliku lapora i pijeska, 
te čine gotovo suvisli prsten oko Požeške gore. U tim naslagama, 
naročito uz južni rub gore, nalazimo velik broj ostataka puževa. 
Kao daljni zanimljivi član Požeške gore vidimo kod Požege 
andesitno kamenje. To je kamenje vrlo rastrošeno, pa izgrađuje 
zajedno sa svojim pršincima strme vrhove južno od Požege, naime 
Sokolovac, Kobilnjak, Jelenu i druge. 
Stur nazivlje to kamenje Felsitporphyrom, i spominje, da 
tom kamenju pripadaju nalazišta smeđe željezne rudače kod 
Blacka i Pleternice, a te rudače dolaze rastresene u obliku 
teških velikih balvana i gromada i na drugotnom mjestu. 
Klimaticke i hydrografijske prilike. 
Klimatičke su prilike požeške okolice dosta ugodne. Po- 
prečna godišnja temperatura iznosi 10:64. Najhladniji dani pa- 
#) Ove geologijske bilješke zahvaljujem g. F. Kochu, kustosu nar. 
zem. geol. muzeja u Zagrebu. 
