SD 
26 
l 
daju u mjesec siječanj, te poprečna temperatura ovoga mjeseca 
iznosi 0:86"G, dok je najveća vrućina u mjesecu srpnju, te iznosi 
poprečna temperatura 21°C. Srednja temperatura proljeća iznosi 
10:4°C, ljeti 19:8%., jeseni 11:6%C, a zimi 1:1°C. 
Dana sa oborinama imade poprečno u jednoj godini 137., 
te najviše oborina imadu mjesec svibanj (14) i lipanj (14), dok 
najmanje oborina pada u mjesecu kolovozu (7.) Množina oborina 
iznosi u jednoj godini 700:2 mm.; te imade mjesec lipanj naj- 
više t. j. 88:7 mm., a mjesec veljača najmanje 37:5 mm. 
Tvrditi se može, da je množina oborina prije veća bila, ali 
iskrčenjem šuma, koje su glavni kondenzator vodenih para, uma- 
njena je množina oborina. Ovo se opažava na potocima (osobito 
na sjevernoj strani Požeške gore), koji često ljeti presahnu, te 
ista Orljava ljeti ne obiluje velikom množinom vode. Od potoka 
na sjevernoj strani Požeške gore valja spomenuti potok ,Vučjak“, 
koji svoje ime poradi svoje vučje ćudi nosi, za velikih kiša znade 
ovaj potok, koji ljeti skoro sasvim prazno korito pokazuje, učiniti 
velikih šteta. Od ostalih potoka u našoj okolici moramo spome- 
nuti još Komušinski potok, Bukovicu, Orljavicu, koji su također 
ljeti ponajviše suhi. Svi ovi potoci utiču u Orljavu, koja se je 
skoro sasvim prislonila na Požešku goru, te na neki način čini 
među između požeške kotline i istoimenoga gorja. 
Sa druge strane t. j. s lijeve strane rijeke Orljave opazamo,. 
da potoci, koji u nju utiču, veću količinu vode posjeduju, te mo- 
ramo spomenuti: Glogovački potok, Veličanku, potok, koji sa 
Topličankom, u kojoj imade stipse, čini kupalište , Veliku“ (Tempe- 
ratura ovoga kupališta iznosi po Piler-Mitterpacheru 84. F.), osim 
ovih potoka utječu još u Orljavu Kaptolka, Vetovački potok i 
mnogi drugi. 
Požeška gora obiluje sa mnogo izvora pitke vode: od važ- 
nijih valja spomenuti Tekiju, Fratrovicu i Kapavac. Temperatura 
ovih izvora različita je, te iznosi za Tekiju 12° C., Fratrovicu 
3 O, a Kapavca 127% G, 
Od vjetrova, koji vladaju u našoj okolici, moramo spomenuti 
Sjevero-istočnjak, ostali vjetrovi mnogo se ređe pojavljuju. 
Vegetacija počinje dosta kasno, uzrok leži u tom, što je naš 
kraj s južne strane zatvoren, dok se je sa sjeverne strane pro- 
tegla velika kotlina. 
