Vegetacija. 
a) Formacija hrastove šume. 
U nižim partijama i to uz obale rijeke Orljave većinom. 
na dosta vlažnom terrainu protegli su se hrastovi lugovi i to 
Quercus pedunculata Ehr, dok ga u višim partijama i brdima. 
zamijenjuje Quercus sessiliflora Sm. 
Maleni lugovi lijepih mladih sastojina Quercus pedunculata 
ne čine nikakove cjeline, već su porazbacani, te čine u požeškoj 
kotlini grupe, koje cijeli kraj vrlo slikovito prikazuju. 
Da ovi hrastovi lugovi dobro uspijevaju potrebno je da imadu 
dovoljno svjetla. 
Množina svjetla za dobro uspijevanje hrastovih sastojina 
vrlo varira. Na pjeskovitom tlu treba hrast više svjetla, dok na 
ilovastom i močvarnom tu vidimo, da se je krošnja hrasta ra- 
širila i da hrast toliko svjetla ne traži. 
Za uspješno razvijanje treba hrast također i dovoljno topline, 
a osobito Quercus pedunculata voli ljetnu žegu. Sto se tla tiče, 
to vidimo, da hrastova šuma i na lošijem tlu uspijeva, ali vrsnoća 
materijala ovisi o tlu. Najbolje prija hrastovoj šumi toplo, duboko 
i vlažno tlo. 
U nižim partijama i to kraj obale _ Orljave prate hrastovu 
šumu različite vrbe (Salix alba L. Sal. vitelina L. Sal. fragilis L. 
Sal. viminalis L.). Alnus glutinosa. Gaertn. Populus nig. od grmova 
moramo spomenuti Ononis spinosa L. Juniperus comunis L. 
Ononis hireina. Jacq. 
Od zeleni nas pozdravlja veé rano u proljecu Galanthus 
nivalis Anemone nemorosa, Ranunculus ficaria. 
Dok ljeti, pošto je hrastova šuma visokom steljom pokrita, 
nema u njoj biljnoga života. 
U višim partijama zamijenjuje u našem kraju Quercus ses- 
siliflora, Quercus pedunculata, te tvori mješovitu šumu, u kojoj 
vidimo bukvu (Fagus silvatica L.), koja je u našem kraju u 
nižim partijama skoro sasvim iskrčena. Na nižim obroncima 
uspijeva pitom kostanj. 
Osim od prije spomenutih hrastova vidimo još u našim 
brdskim šumama Quercus ceris L. i Quercus pubescens W. Od 
ostaloga drveća nalazimo: Betula alba L. Carpinus betulus L. 
Ulmus effusa W. Ulmus campestris L. Salix caprea L. Sorbus aria, 
