Redukcija kromosomä. 
Koncem sedamnaestoga stoljeća, kako su iznašli mikroskop, 
otkrise Malpighi i Grew u biljnim organima sićušna neka- 
kova tijelca nalik mjehurićima, kojima je 1665. Hooke dao ime 
stanice ili cellule, jer su ga, motreći ih u običnom plutu, pot- 
sjećale na stanice pčelinjega saća. Osim mjehurićastih stanica 
vidjevali su i nekakve cijevčice u mnogim biljnim organima — 
poznate danas pod imenom drvenih cijevi ili trahea — za koje 
se već koncem osamnaestoga i početkom dvadesetoga stoljeća 
počelo tvrditi, da i one postaju od mjehurićastih stanica, dakle 
da i one nijesu u svojoj biti drugo no stanice. God. 1833. otkrio 
je Robert Brown u biljnoj stanici njezin vrlo važan organ 
staničnu jezgru, ne znajući dakako još, kakovu važnu ulogu 
imade u životu stanice. Schleiden (1838.) je bio prvi, koji 
je stavio jezgru staničnu u uski savez s postankom stanica i koji 
nam je dao o sastavu bilja od stanica čvrsti temelj. Već slije- 
deće godine (1839.) je Schwann proširio istu nauku i na Zi- 
votinjsko carstvo. 
Motrimo li kakovu biljnu tkaninu pod sitnozorom, to će 
nam prije svega pasti u oči slika, što nam je daju stanične ko- 
žice. Stoga nije ni čudo, što su oba spomenuta naučnjaka sma- 
trali staničnu kožicu za najvažniji i najbitniji dio stanice. Ali 
doskora se našlo, da ovomu nije tako. Mohl (1846.) je našao 
u biljnim stanicama nekakovu tvar, koju je nazvao protoplazmom, 
a s druge se strane opet našlo, da imade organizama, kojim ti- 
jelo sastoji od jedne jedine stanice, ali bez ikakove posebne sta- 
nične kožice. Dalnja su istraživanja sve jače utvrdila nazor, da 
je upravo ta protoplazma najvažniji i najbitniji dio stanice, da 
je ona nosilac i sijelo svega rada, što ga stanica obavlja. Sta- 
nična je kožica nasuprot izlučina same protoplazme kao što je 
n. pr. puževa kućica izlučina tijela puževa. Iz početka se držalo, 
dakako i poradi nesavršenih mikroskopa kao i nedotjeranih metoda 
