Dva su načina, kako se stanične jezgre dijele: jedan t. zv. 
direktni, ili fragmentacija jezgre, amitoza i drugi t. zv. indirektni 
način ili segmentiranje jezgre, mitoza ili karijokineza. Prvi, kako 
se čini, dolazi više kod jednostaničnih bića, a rjeđe kod više- 
staničnih, i za nas nije od važnosti, zato se na nj ne ćemo u 
buduće obazirati. Znatnija je za nas karijokineza ili ‚mitoza. 
Kada se hoće jezgra dijeliti u dvoje, opažaju se najprije 
neke promjene u njezinom kromatinskom koncu. Kromatinski 
se konac počne skraćivati i debljali, čineći smotane zavoje. Sav 
nam se kromatinski konac, koji sada boje jako upija, pričinja 
kao gusto klupko. Jezgrica počne prije ili kasnije postajati sve 
nejasnijom, dok je posvema nestane, a isto tako i jezgrina opnica. 
Zatim postaje klupko kromatinskoga konca opet rahlije i pokazuje 
mnogo zavoja poput zamki. Prije ili poslije se u tim zamkama 
vidi, kako su se uzduž rascijepale, te je sav kromatinski konac 
dvostruk, sav se je naime uzduž svoje duljine rascijepao. (40- 
tovo se u isto vrijeme sav kromatinski konac poprečno ras- 
komadao u stalni broj komada, koje komade zovemo kromoso- 
mima. Kod daždevnjaka i lilijaceja n. pr. raskomadao se sav 
kromatinski konac u 24 kromosoma, a svaki je kromosom uz- 
dužnom pukotinom na dvoje rascijepan. Pomislimo, da imade 
stanica, u kojoj se nalazi u opisanom stadiju jezgra, oblik kruglje 
kao i naša zemlja. Ovakova će se stanica razdijeliti u dvije nove 
stanice i stijenka, koja će odijeliti jednu stanicu od druge, da 
ide kroz ekvator. U tu će se sada ravninu ekvatorovu smjestiti 
svi kromosomi tako, da gledamo li ih s jednoga pola, izgle- 
daju kao zvijezda. Kazali smo, da je svaki kromosom uzduž 
rascijepan, dakle sastoji od dviju posve jednakih dijelova. Jedna 
polovica ide uzduž rascijepanoga kromosoma, zatim pređe na jednu 
stranu ekvatora prema jednom polu, a druga na drugu stranu 
k drugomu polu. Kod svakoga će sada pola biti jednaki broj 
kromosoma ili obje će nove kćeri jezgre imati toliko jednakih 
kromosoma, koliko ih je imala i stara mati jezgra, u našem pri- 
mjeru 24. Kromosomi se sada u kćerim jezgrama opet skupa 
spoje, kako je bilo u početku kod dijeljenja matere jezgre, a 
samo se kći jezgra odjene novom opnicom, u njoj se domalo 
pojavi nova jezgrica. Pripomenut ćemo, da se za karijokineza 
pokazuje u stanici još t. zv. akromatska slika, ali kako za naše 
