19 
zatekla. U dobar čas upozna se sa drom. Kornelom Chyzerom 
i Ladislavom Kulezinskijem, vrlo ljubeznim i uslužnim autorima 
omašnoga djela ,Araneae Hungariae“, koji su našega Damina 
svojim iskustvom i opsežnim znanjem i poznavanjem paukova 
potpomagali. Redovno sam zalazio svake godine o uskrsnim 
praznicima u krasno naše Primorje, da se odmaram i tom 
zgodom pribirem entomologički materijal za hrvatsku faunu, a u 
tim slučajevima rado sam se navratio svaki put i u Bakar, bar 
na koji sat, da sa prijateljem Daminom raspravimo naše stvari, 
jedan drugome priopćimo naše želje, naše namjere, a i naše 
nade, da se jačamo u borbi za rad, jer uz naše prilike raditi na 
polju naše struke, to je prava borba. Uvijek bi se divio njegovom 
mladenačkom žaru za struku, idealnom njegovom shvatanju za- 
daće u tom radu, kako tobože za odmor odabire koju drugu 
temu, da i opet radi. Ne samo njegovi glavni miljenici pauci, 
kojima žrtvuje dane, a kad treba i noći, već i pitanje ostrižišta, 
ribe i ribarstvo, kukci, štošta iz faune za okolinu bakarsku za- 
nima ga, potisne mu pero u ruke, da se javi u kom časopisu, 
ili da čuva rukopis kod sebe, čeka na bolja vremena, kad će 
vidjeti svoju muku bar naštampanu, ako ine nagrađenu. Pomnjivo, 
savjesno njegovo motrenje pokazuje se u njegovom radu glede 
parthenogeneze pauka, te u raznim potanjim opažanjima života 
i rada pojedinih paukova. Velikim marom pribrao i publicirao je 
materijal za faunu naših paukova, njegova zbirka resi danas hrv. 
zem. zoologički muzej. Nova vrst pauka prozvana je od poznatoga 
strukovnjaka Chyzera njegovim imenom Attus Damini (v. Cor- 
nelio Chyzer et Ladislav Kulezynski „Araneae Hungariae“ I. sv., 
str. 21.—22.) dok je drugu vrst sam pokojnik u ime hvale i što- 
vanja prozvao imenom Gnaphosa Kulezynskii (v. Glasnik hrv. 
nar. društva IX., str. 343—315). U rukopisu nađeno je više ra- 
sprava o paucima i ribama, a i dijelovi lijepo zasnovane mono- 
grafije paukova, od kojih je 8 poglavlja manje više već izrađenih, 
šteta, što nije dospio djelo dovršiti, jer su s njim u grob legle 
njegove misli, njegova opažanja. Ostavio je više svezaka bojom 
izrađenih slika paukova naše faune. G. 1894. sudjelovao je kod 
naučne ekspedicije ,Margite“. U koliko mi je poznato, publicirani 
su ovi njegovi zoološki radovi: 
Bi li se dale u hrvat. primorju gojiti oštrige? ,Nar. Nov.“ 
1893., br. 34—36. 
