187 
Kada je „Sloboda“ od 7. VIII. 1885. donijela vijest, da 
mladi zagrebački prirodoslovei nakon vijećanja ob osnutku „dru- 
štva naravoslovaca“ Izabrase privremeni odbor (Horvat, Ga- 
vazzi, Pichler), koji bi imao izraditi pravila i skupštini pred- 
ložiti na raspravljanje, a kr. zemaljskoj vladi na odobrenje, stupio 
je Brusina s njima u doticaj, te tako dođe do prvoga sastanka 
dne 21. VIII. g. 1885. na kojemu je učestvovalo 30 skupštinara. 
U privremeni odbor bili su izabrani dr. Pilar i Brusina pa prije 
spomenuta trojica. 
Dne 28. VIII. budu podnesena pravila, koja je u nacrtu 
Brusina bio sastavio već g. 1878., s nekim promjenama kr. ze- 
maljskoj vladi na potvrdu. Kr. zemaljska vlada potvrdila je pra- 
vila 12. XI. a 27. XII. 1885. obdržana je prva glavna skup- 
ština, koja je izabrala predsjednikom prof. dra. Đ. Pilara. 
No budući da se isti, naglašujući veće zasluge Brusine oko osni- 
vanja društva, na toj časti zahvalio, izabrala je na to glavna 
skupština prof. S. Brusinu predsjednikom. 
Prvo se ravnateljstvo konstituiralo ovako : 
Predsjednik: S. Brusina, podpredsjednik: dr. Đ. Pilar, 
blagajnik: dr. D. Gorjanović, tajnik: A. Gavazzi; knjižničar: 
Ar Heinz, sabornici: V. Horvwat- ist X o Kesterčanek. 
Zamjeniei: dr. A. Lobmayer i A. Pichler. 
Prve godine 1886. brojalo je društvo 4 začasna člana, 11 uteme- 
ljitelja i 215 redov. članova, pa je moglo odmah pristupiti izda- 
vanju društvenoga časopisa ,alasnik hrvatskoga naravoslovnoga 
društva“, kojega je uredništvo preuzeo predsjednik društva prof. 
Špiro Brusina. 
Društvo je već nakon prve godine zamijenjivalo ,Glasnik“ 
s publikacijama 70 učenih naravoslovnih društava. 
G. 1887. preuze tajništvo dr. V. Horvat a u odbor je 
stupio g. I Bartulić na mjesto g. Gavazzia. 
Društvo je s početka priređivalo i javna predavanja (preda- 
vači gg. dr. Pilar, Heinz, Horvat, Janeček, Gjurašin) ali su ta na- 
skoro prestala i tek g. 1899. opet obnovljena. 
Već druge godine spao je broj društvenih članova, pa se 
čuo prigovor, da je članarina od for. 6 prevelika, a isto tako 
su se digli i prigovori protiv smjera društva; napokon je počeo 
poradi slaboga financijalnoga stanja i preopterećenja urednika 
. Glasnik“ neuredno izlaziti. 
