191 
Svečana je skupština primila ovo izvješće sa zadovoljstvom 
na znanje. Iza toga preuze predsjedništvo skupštine podpred- 
sjednik društva kr. red. sveuč. profesor Dr. Julije Domac, a 
predsjednik prof. dr. Dragutiu Gorjanovié-Kramberger 
započe svoje svečano predavanje : 
O uzrocima i sjedištu zagrebačkih potresa. 
Gospodo ! 
Da uzmognem kod rješavanja stavljenoga si zadatka biti što 
shvatljiviji, moram da segnem u historiji razvoja naše Zemlje u 
onaj njezin stadij, kad joj se je počela njena površina ohladivati. 
Znademo bo, da se svakom vrućem tijelu, kada se ohlađuje, vo- 
lumen umanjuje. Ovaj fizikalni zakon uporabljen na zemaljsku 
kuglu daje nam na ruku mogućnost protumačiti postanak svih 
onih nejednakosti na površju naše Zemlje, koje zovemo gorama. 
— Kad se je zemaljska žarno-židka masa počela očvršćivati, te 
zaodijevati krustom, imala je ta krusta naravno tendenciju, da se 
prilagodi smanjujucoj se tjelesnini. Kako se pako tvrda dotično 
krhka krusta nije mogla izravno priklopiti jezgri, u kojem je 
smislu djelovala privlačna sila teža, to je naravno nastala na- 
petost na periferiji kruste, koju zovemo tangencijalnom napetosti 
ili tlakom. Poradi sveudiljnoga djelovanja privlačne sile te onoga 
horizontalnoga tlaka došlo je do boranja kore. Ali ovo boranje 
nije se posvuda jednolično i u isti mah zbivalo, jer su kod 
toga procesa nastale i nebrojene pukotine, koje su uvjetovale 
razlamenje kruste. Te pako razlomljene česti kore bile su koje- 
kako razmaknute, prebačene i inače dislocirane. Iz tih pukotina 
izlijevale su se silne magmatičke mase. 
Kad je ta primerna krusta bila jur postigla dostatnu debljinu, 
a okružujuća ju atmosfera toliko ohladnila, da je došlo do obaranja 
vode, namah su ove i atmosferilija začela svoje djelo razaranja 
čvrste kruste i upriličile taloženje tih produkata strošenja i denu- 
dacije. Ovi su sedimenti nakon ogromnoga odsjeka vremena i 
nakon sveudilj dalje djelujućega gužvanja kore došli prilikom na 
suho, a prije u obliku kontinenata stršeće mase primarne kruste 
opel pod morski pokrov. Tako se je kroz seriju era, koje zo- 
vemo: arhaikum, algonkian, paleozvikum, mesozoikum i neo- 
