sljedno tomu one česti gorske, koje su se negda vezale o ove danas 
vidljive preostatke Alpa, danas nevidljive, budući da su potonule 
duž pukotina, jer to se, rekoh, na geološkoj karti čita. Segnule 
ću za dokazima! Dokazi pak, koje mogu iznijeti u to ime, da 
su naime te gorske česti zbilja preostaci negda suvislih većih 
gorskih masa, različne su naravi. Najprije ću Vam gospodo doka- 
zati, da su gorski nizovi sjeverne Hrvatske borani preostaci negda 
većega gorskoga kompleksa. U to Vam ime pokazujem stare arhaičke 
ili paleozoičke kami, koje su se svinule poradi onoga tangencijo- 
nalnog tlaka, što no upriličuje podignuće slojeva u bore. Kod toga 
procesa dogadjala su se uz boranja i razlamanja te razmicanja 
krhkih, svijanja i zgnjecanja mekanijih — škriljavih i laporastih — 
kami. Bilinski i životinjski ostaci kojekako su izobličeni. Da su 
se pak gorske kamene mase zaista razmicale u vertikalnom i 
horizontalnom smislu, to nas poučavaju brušene plohe kami, koje 
Nijemac zove ,Harnisch“, a takovih možete veoma često naći u 
Ivančici na pr. u Očuri i drugud. 
Kad sam Vas gospodo tako uvjerio, da se zbilja dogadjaju 
boranja kore zemaljske, a uz ove nastaju i pukotine, koje opet 
upriličuju razmicanja pojedinih slojevnih kompleksa, da čitavih 
gorskih masa, to se onda mogu još većma približiti objektu našega 
razmatranja. 
Prije svega valja da odgovorimo na jedno veoma važno pi- 
tanje, a to je, ima li u opsegu gore zagrebačke doista i 
pukotina? — 
Stalan sam, da ste gospodo mislili na ovo važno pitanje! 
Odgovor na to pitanje dao sam indirekte, kad sam Vas 
upozorio na Hauerovu geološku kartu. Na toj karti vidite 
takovu značajnu lomnu zonu na južno-istočnom rubu gore zagre- 
bačke, koja seže daleko u Ugarsku pravcem NE upriličivšii odu- 
gačko Balatonsko jezero. — No mi ćemo tu pukotinu ipak još 
i zbližega uočiti. U Podsusedu, preko puta kapelice sv. Mar- 
tina, vidimo strmo podignute vrstane dolomite, kako lako 
saviti padaju u goru i tu iznenadno prestaju, dok uz nje ležeće 
naslage tercijera, mnogo položitije padaju, ali obratno t.j. prema 
nizini. Te mlađe naslage djelomice i prekrivaju one tuj odlom- 
ljene dolomite. 
U Sestinama iza Dobrinovoga mlina, pa i kod E hr- 
lichove pećine vidimo tamne vapnence, koji su baš ispre- 
* 
