197 
se češće zbivala gibanja gorske trupine u vertikalnom smislu. Mi 
ćemo kasnije upoznati još jednu činjenicu, koja će seriju do- 
kaza o eksisteneiji pukotine na rubovima gore Zagrebačke upot- 
puniti. 
Nastaje sada važno pitanje, kada su postale te Zagrebačke 
pukotine? Da nam bude slika sto shvatljivija, protegnut ćemo 
to pitanje na čitav sjever Hrvatske, pak ćemo uočiti i našu Ivan- 
čicu i njene paralelne nizove. Ako po kronološkom redu for- 
macija tražimo, idući od najstarijih sve to k mlađim formacijama, 
opažamo, da su gora Zagrebačka te Kalnička u tom našem 
stegnutom okviru najstariji gorski fragmenat. Ravna gora, Ivan- 
čica, Cesargrad, Strugača su mlađe. Nigdje ne nailazimo u 
njima na starije naslage od karbonskih. (Samo ću primijetiti, da 
sam uz eruptivno stijenje uz rub Ivančice često nalazio komadiće 
bljestučka, pak je s toga stalno, da sada jur duboko usjeli trup 
Ivančice imade također vrlo staru geološku prošlost, valjda tako 
staru, kao i gora Zagrebačka. Oni komadići bljestučka izbačeni 
su bili povodom kasnijih vulkaničkih erupcija). Glavna su sasto- 
jina Ivančice, Ravne gore, Cesargrad-Strugace vapnenci i dolomiti 
trijasa, kojih nalazimo i u gori Samoborskoj, »manje u Zagre- 
bačkoj i Kalničkoj. Ali je veoma zanimljivo, da naslaga krede više 
ne motrimo nit u Ivančici, nit u Gesargrad-Strugači, već lih u gori 
Samoborskoj. Gora je Zagrebačka njima opasana, a ima ih i u 
gori Kalničkoj. 
Iza krede, a početkom tercijera, dogodilo se je ono razlamanje 
i usjedanje gorskih nizova. Za to je vrijeme bilo svuda uz naše 
gorske fragmente: to akvitanskih morskih, to lakustričkih zatona 
i pladnjeva, u kojima se staložiše naše ugljevne vrste: kalničke, 
planinske i dr. Ali i iza taloženja ovih naslaga zbila su se znatna 
poremećenja slojeva, kako nas to poučavaju rastreane ugljevne 
vrste toga starijega odjela tercijera. Nu nadošlo mlađe more 
miocensko oplakivalo je već sve te gore. Iz toga je dakle 
mora stršalo otočje, koje sastojaše od Ravne gore (sa manjim 
otocima), Ivančice u širem smislu, Cesargradskog trupa, Stru- 
gače, gore Zagrebačke, dotično otoka Sljemenskoga te Zelinskoga, 
i gore Kalničke. To je otočje bilo kontinentalno otočje susjednoga 
alpinskoga dotično balkanskoga kopna, koje se otočje i dalje na- 
stavljalo pravcem jugo-istočnim i istočnim. Ta su se otočja na- 
lazila tako rekuć na periferiji znamenite morem ispunjene ugarske 
