200 
sud, kako stoji boranje kore naše Zemlje'u izvjesnoj vezi s 
postepenim ohladenjem ,zemaljske lopte, i da su ta nabiranja 
posljedak tangencionalnoga tlaka. 
Shvaćate nadalje, da se prilikom boranja kamenih vrsta do- 
gađaju razlamanja i razmicanja odnosnih česti kore zemaljske, i 
da se kod tih prilika mora svako takovo razmještenje očitovati i 
ćutljivim trzajima, koja mi zovemo tresovima. Dogodila se ta 
trzanja ili razmicanja kore u vertikalnom ili horizontalnom smislu, 
— efekat se na Wu dašto razno očituje — za motrioca, za čovjeka 
je osjećaj isti. Omogući li takova duboka pukotina erupciju, 
to je i s tim aktom rasterećenja nutarnje napetosti bio dasto 
skopčan tres. 
Kako su pak pukotine i erupcije u uskoj vezi, dapače one 
prve upriličuju druge (ako ne postaju vulkanske provale i samo- 
stalno n. pr. Urach), to je i jasno, da su svi ti pojavi bili uvijek skop- 
Cani sa tresovima, pa su to i danas, gdje god se oni očituju. 
Ako su pak u nekim krajevima vulkaničke sile jur ugasle_ ili 
mal ne ugasle, preostale su zato one dispozicije, koje su lo- 
kalno uvjetovale vulkaničko djelovanje, naime lomovi. Duž takovih 
se pak lomova i dan danas, svagdje u gorovitim krajevima ili 
u krajevima, gdje su gorja duboko usjela, osjećaju tresovi. Osje- 
ćaju se pak, jer zemaljska kugla još nije skroz ohladnjela, i 
jer još lokalno, osim tangencijalnoga Haka, djeluju i one vulkaničke 
sile periferičkih ognjišta, koje, ako lokalno i nisu više kadre insce- 
nirati provale, ipak omogućuju eksplozije i tome slične učine, koji 
također mogu uzrokovati tres.!) 
Taknemo li se konačno Zagrebačkih tresova, to nam je 
jasno, da su oni već od starijega tercijera ovamo vezani na one 
velike jur spomenute lomove. Da je tomu doista tako, uče nas 
sveudiljna motrenja naših tresova. Oni se šire duž ovih tekton- 
skih ili dislokacijonih linija, na kojima su se jur od njihova po- 
stanka ti tresovi ponavljali, dogadjale su se na njima i prigodične 
erupcije. Listamo li u kronici Zagrebačkih tresova, to ćemo s obzi- 
rom na ovisnost njihovu o tim tektoničkim linijama biti namah na 
čistu. Što više: seismički se pojavi podudaraju s 
geološkim nalazima. U pomenutoj kronici, što ju po- 
) Janeček: ,K teoriji zemljotresa“. — Rad akademije 1881, 
pg- 202. 
