202 
uz koje su se zbila ona starotercijerna usjedanja gorskih masa. 
One znatne pukotine upriličile su i vulkanske erupcije, kada su 
naši fragmenti bili otoci. Ali tih je erupcija nestalo a tamo, 
gdje su nekad bila mora, gledamo eno naše krasno zagorsko 
humlje, pitomu Posavinu itd. — Na oko je dakle iščeznuo jedan 
od onih faktora, koji je u prošlosti — uz pukotine — inscenirao 
tresove, a to su bile vulkanske provale. — Pita se, dali su one 
doista i posvema utrnule? — Vruća sumporna vrela po našem 
Zagorju, pa i neznatna takova vrela na zagrebačkoj južnoj liniji, 
kazuje, da su nekadanja vulkanička djelovanja već pri svome 
koncu, osobito u opsegu Zagrebačke pukotine. 
Znamenita razlamanja kore uvjetovala su — kako znademo 
— onu posve kratku eruptivnu podmorsku provalu kod Gučerja. 
Ako je i bio taj akt erupcije spram duljine vremena od onda 
do danas rek bi trenutak, to su ipak još do danas zaostala — 
ma ako i neznatna očitovanja -- one vulkanske provale. Mislim 
ona vrela duž južne dislokacijone linije gore Zagrebačke. 
Učinjena trigonometrijska mjerenja iza velikoga tresa od 
godine 1580. nisu iznijela u pogledu nivoalnih promjena našega 
bližnjega kraja nikakovih pozitivnih rezultata, koji bi se lih 
onomu potresu pripisati imali, doli jedinoga zaključka, da nisu 
trigonometricke fiksne točke apsolutno nepromjenljive.!) — Uzmemo 
li još na um, da se iza diluvija nije više dogodila ni jedna vi- 
dljiva dislokacija našega terena, to je onda zaista napadno, da to- 
liki i osjetljivi tresovi — osobito u potonje doba — ne upriličiše 
nikakova — bar ne spomena vrijedna — razmicanja kore! Ili zar 
možda nije, osim tektonicke dispozicije još koji drugi povod 
tresovima ? 
Osvrnemo li se na nazore Branco-a i drugih, da nam je u 
kraju vulkanickom, dotično i takovom, gdje su se negda zbila 
vulkanička djelovanja, lučiti i tektoničkih tresova, koji su donekle 
uvjetovani zadnjim naprezajima vulkaničkoga djelovanja, — mi 
ćemo u našem slučaju svakako morati i na ovu okolnost po- 
mišljati. Stojeći bo na supoziciji, da vulkaničko djelovanje ne 
poliče izravno iz žarne nutrine zemaljske, već iz onih periferičkih, 
) Lehrl F.: „Untersuhungen über etwaige in Verbindung mit 
dem Erdbeben am 9. November 1830., eingetretene Niveauverinderungen“, 
pg. 202. Mitteilungen d. K. K. Militär-Geogr. Institutes. Wien 18%. 
Bd. XV. 
