213 
nastaju direktnim utjecanjem topline i vlage i t. d. A što je 
najglavnije (osobito za descendentnu nauku), da se ti vanjskim 
utjecajem novo dobiveni karakteri zaista nasljeđuju. Već od prije 
se hrani pripisivala velika uloga pri nastajanju novih vrsta, među- 
tim pokusi, koji su u tome smjeru poduzeli, pokazuju nam na- 
čin i intenzitet toga utjecaja i promjene u pravoj svjetlosti. 
Svakome je poznato, da gusjenice manje više odabiru hranu, 
da su navikle na određenu vrstu ili rod biljaka. Pictet je raz- 
dijelio pokusne objekte (gusjenice mnogih vrsta leptirova) u 3 
grupe; jedne je hranio s tvrdim i teško probavljivim lišćem 
(orahovim it. d.); druge sa vrlo lako probavljivim (Salata it. d.), 
a treće je pustio, da gladuju. Kraj zle hrane ili gladovanja je 
stadij gusjenice znatno produljen, a stadij kukuljice skraćen. 
Leptiri su iz tih kukuljica albinoticki. Naprotiv se gusjenice 
dobrom hranom hranjene brže zakukulje, ali stadij kukuljice duže 
traje. leptiri tih kukuljica pokazuju melanizam. Sume su obih 
stadija (gusjenica, kukuljica) u oba slučaja iste. Albinizam i 
melanizam pojavljuje se kao posljedica zle ili dobre hrane. Pictet 
je te leptire dalje gojio. Jedan dio druge generacije stavio je 
pod normalne prilike, a drugi dio pod iste kao u prvoj generaciji. 
Kod onih, koji su stavljeni u normalno stanje, naslijedili su se novo 
stečeni karakteri, albinizam ili melanizam, kroz nekoliko gene- 
racija, te su se postepeno gubili, dok se nisu sasvim izgubili. 
Kod onoga dijela druge i daljih generacija, koji je stavljen i 
nadalje pod one neobične prilike, perzistiraju novo stečeni ka- 
rakteri. Ipak se poslije mnogo generacija gusjenice prilagode zloj 
hrani (resp. dobroj) time, da im čeljusti ojačaju, te uzimaju veći 
kvantum hrane nego prije i odvratnosti od nove hrane nestaje, 
te albinizma po malo nestaje. Slične pokuse sa žabjim mrmolj- 
cima izveli su Young, Babak i dr. Oni su jedan dio hranili 
biljnom, a drugi dio životinjskom hranom. Mrmoljcima sa biljnom 
hranom narasla su crijeva znatno duža, nego kod onih sa živo- 
tinjskom hranom hranjenih. Međutim žabe jednih i drugih mrmo- 
ljaka imale su jednako duga (normalna) crijeva. Sasvim naravno, 
da se to nije naslijedilo. 
Kod utjecaja vlage mora se razlikovati: 1. utjecaj vlage na 
tijelo (gusjenice ili kukuljice) iz vana i 2. vlage uzete sa vlažnom 
hranom Dakako, da se i tu uzimaju u obzir u glavnome pro- 
