Altimetrijske studije. 



Dr. M. Šenoa. 



Kao člana zemaljskoga povjerenstva za nazivlje općina i pre- 

 bivališta u kraljevinama Hrvatskoj i Slavoniji zapala me zadaća, da 

 svako prebivalište, koje bi došlo u pretres, na novoj specijalnoj karti 

 nađem, slaže li se po položaju s onim, što je tražilo naselište ili 

 općina. Na taj sam način, imajući pri ruci popis žiteljstva sa- 

 stavljen od kr.' zemaljskoga statističkog ureda za g. 1900., rasporedao 

 žiteljstvo već onda po gorskim sistemima. Kad je početkom g. 1915. 

 izašao LXI1I. svezak publikacija kr. zem. statističkog ureda, u kojem 

 je „popis žiteljstva od 31. XII. 1910. u kraljevinama Hrvatskoj i Sla- 

 voniji", onda sam se dao iznova na taj dosta mučni posao. 



Za metodu služila mi je rasprava: Die Verteilung der städti- 

 schen Bevölkerung Österreich-Ungarns nach der Höhenlage der Orte^ 

 od K. Grissingera, tiskana u Mitteilungen der k. k. geographi- 

 schen Gesellschaft in Wien XXXVII. (N. F. XII.) p. 150. sqq. — 

 Grissinger uzima samo žiteljstvo Austro-Ugarske monarhije u na- 

 selištima sa preko 2000 žitelja; on ističe, kako je Austro-Ugarska u 

 toliko interesantna, što obuhvata tri različne grupe : Alpe sa Karpa- 

 tima i Sudetima, onda veliku ugarsku nizinu i napokon na jugu Krš. 

 On upozoruje nadalje na interesantni fakat, da najviša naselišta nisu 

 nigda blizu kulminacijama svoga sistema. 



Nisam se ograničio samo na naselišta sa preko 2000 žitelja u 

 ovoj radnji, jer bi to dalo za nas premalo i to nepouzdanoga mate- 

 rijala prema cjelini. Zato sam uzeo sve žiteljstvo i sva naselišta. O 

 grupama, koje navodi Grissinger, čini mi se, da bi se veoma 

 lako dale prenijeti i u Hrvatsku i Slavoniju ovako: gore međurječja 

 med Savom, Dravom i Dunavom su posljednji nastavci Alpa, dvije 

 velike ravnine imamo u Posavini i u Podravini, a napokon veliki 

 dio južne i zapadne visočine zaprema Krš. 



Opsegom je malena ali vrlo lijepa knjiga K. Hasserta: Die 

 Städte, geographisch betrachtet. Leipzig 1907. (Aus Natur und Gei- 

 steswelt. Bd. 165.). Ovdje je poglavito vrijedan odlomak: Die Höhen- 

 lage der Siedlungen. 



Ime sam radnji uzeo po 0. Marin elli: La distribuzione alti- 

 metrica della popolazione in Sicilia. (Estratto dalla Rivista geografica 

 italiana, fasc. II. p. 11.), a znači odnose žiteljstva i naselišta prema 

 visini i površini zemlje, u kojoj se oni nalaze. 



Prema tome uzeo sam tri veličine: površine pojedinih sistema, 

 i to u pojedinim regijama (0—200 m, 200—500 m, 500—800 m. 



