25 



800—1200 m, 1200—1400 m, 1400—1700 m i preko 1700); onda su 

 u istim regijama izbrojena naselišta (—1250 m), a napokon raspo- 

 redano i izbrojeno je žiteljstvo u tim regijamaJ) 



Kombinovanjem tih triju veličina dobio sam ponajprije koliko 

 kvadratnih kilometara dolazi na jedno naselište, onda koliki je rela- 

 tivni broj žiteljstva u pojedinom sistemu, a na konac kako su na- 

 stanjena naselišta, dakako sve u pojedinim regijama i sistemima. 

 Dodao sam toj radnji komparaciju srednjih visina sistema, srednjih 

 visina žiteljstva i srednjih visina naselišta. 



1. • 



Kakogod Hrvatska i Slavonija imaju dvije velike nizine, Posa- 

 vinu i Podravinu, i dvije manje, Podunavlje i Pokuplje, ipak preteže 

 na njoj površinom visočje. Računajući i humovite predjele, dakle 

 ispod 200 m, visočju, ima ona 29.194 km- visočja, t. j. 68'6"',,, a na 

 nizinu ostaje 13.339 km-, t. j. 31-4' „. 



Visočje Hrvatske i Slavonije dijelimo u tri skupine: 



južno i zapadno visočje 37-7'^/ 



0/ 







visoka polja l'67o 



gorje međurječja 60*77o 



sve skupa čini, kako je spomenuto 68"6% čitave Hrvatske i Sla- 

 vonije. • 



Označit ćemo, za lakše razumijevanje međe pojedinim siste- 

 mima. Poštak i Kučina kosa pridruženi su Dinari, Resnik planina 

 odijeljena je od ličkoga osrednjega gorja (Kamena gorica, Vrebačka 

 staza), a kraj, koji ide parajelno Plješivici, Maloj i Velikoj Kapeli do 

 Petrove gore, Pokuplja i Žumberka, uzimlje se kao terasa plitkoga 

 krša-). — U međurječju Hrašćinsko je humlje uzeto kao jedan sistem, 

 jer ne spada ni pod Kalnik ni pod Zagrebačku goru, ni pod Ivan- 

 ščicu. Južni ogranci Kalnika i Bila protegnuti su do Lonje i Glogov- 

 nice. Pakračka i Bijela gora priračunane su Psunju i Crnom vrhu, 

 a kao posebni sistem uzeta je đakovačka praporna terasa. 



Poštak i Kučina Kosa zapremaju 222 km-; zapadna im je 

 međa crta Neteka, Srb, Velika Popina i klanac Zrmanje, a istočna 

 zemaljska granica prema Dalmaciji i Bosni. 



Velebit zaprema 2147 km-. Zapadna se međa podudara sa 

 stočnom međom Podgorja (od prilike izohipsa 200 m), a od sv. 

 Mandaljene zemaljska granica prema Dalmaciji do Zrmanje. Dalje 

 teče međa ovako : Zrmanja, Mala i Velika Popina, Cerovačko sedlo, 

 Ričica, Raduč, Kuklić, Počitelj, Divoselo, Trnovac, Smiljan i Donje 

 Pazarišle, onda Klanac, Osik, Prvan, Perušić, Janjce, Lešče, Kostel- 

 čevo selo i Švica. Onda zakreće međa na istok prema Otočcu, hvata 

 se Gacke do Brloga, onda ide prema sjeverozapadu do Žute Lokve 

 pa Jozefinskom cestom do granice Podgorja iznad Senja. 



') Radi kračine rabim I. za 0—200 m, II. za 200—500 m, III. za 500-800 m, 

 IV. za 800-1200 m, V. za 1200—1400 m, VI. za 1400—1700 m i VII. preko 

 1700 m. 



-) Gorjanović-Kramberger: Vijesti geološkoga povjerenstva. II. 



