28 



Po skrižaljci (II.) je jasno, da nadmašni dio polja spada u III.. 

 regiju, dok tek neko 12" Vj od čitave površine polja pripada u II. re- 

 giju. Nije uzet obzir na mala polja '), jer se ta nalaze većinom li 

 sredini velikih gorskih masiva, a ne na njihovoj razmeđi, kao što- 

 spomenuta. 



Maceljska gora broji 3))3 km-. Na sjeverozapadu granicom: 

 oj je od Dubrave na Dravi do Lupinjaka zemaljska međa prema 

 Štajerskoj. Od Lupinjaka ide međa cestom, što vodi u Gjurmanec 

 pa graniči s Kostelskom gorom. Onda ide sedlom kod Gornjega Je- 

 senja, kod sela Bednje hvata se potoka Bednje, pa ide njim, dok 

 ovaj ne zakreće na jugoistok, napokon prelazi sedlo kod Cerja- 

 Nebojse, pa pokraj Maruševca i Vinice do Dubrave. 



Toplička gora zaprema 194 km^ Od Cerja-Tužnoga do Lud- 

 brega ide međa podnožjem same gore a na jugu joj je međa Bednja. 



Ivanščica zaprema 600 km-. Od Jesenja do Novoga Marofa 

 međaši s Topličkom gorom, dalje je međom cesta, što dijeli Bednju 

 od Lonje kod Madžareva, onda sedlo izmed Lonje i Krapine kod 

 Kamene gorice; dalje je međom rijeka Krapina do svoga sastavka 

 s Krapinicom, onda Krapinica do Jesenja. 



Kalnik i njegovi južni ogranci zapremaju 1014 km-. Međa ide 

 od Ludbrega do Koprivnice podnožjem Kalnika, a odavle potokom 

 Koprivnicom do sedla Lepavine, onda Oslavicom i Glogovnicom dO' 

 blizu Vrbovca, pa dalje na zapadu do Lojnice; odanle je međa Kal- 

 niku Lonja i Bednja. 



Hrašćinsko humlje zaprema 119 km-. Zapadna mu je međa 

 dolina Krapine od Konščine do izvora, onda cesta do Lonje kod 

 Kamene gorice, a onda rijeka Lonja do mjesta Polonje. Južna i jugo- 

 zapadna međa ide potokom Moravčakom do Gornjega Orešja, pa 

 preko Jertovca na Krapinu. 



Zagrebačka gora zaprema 828 km'-. Na sjeveru graniči 

 s Ivanščicom i Hrašćinskim humljem, a južna ide od Lojnice preko 

 Sesveta kroz grad Zagreb do sastavka Save s Krapinom. 



Kostelska gora ima 628 km-. Ona međaši na sjeveru s Ma- 

 celjskom gorom, a Sutla, Sava, Krapina i Krapinica zatvaraju je sa 

 zapada, juga i istoka. 



Žumberak i Samoborska gora zapremaju 722 km-. Istočna 

 granica ide od kranjske međe preko Samobora. Sv. Nedjelje do Ra- 

 kova potoka, onda sedlom kod Horvata mimo Zdenčinu do Kupinca,. 

 odanle udara u velikom luku prema Jastrebarskom i postaji Draganić, 

 pa zakreće prema sjeverozapadu, gdje se kod Ozlja hvata Kupe;, 

 dalje je međa Kupa i zemaljska granica prema Kranjskoj sve do 

 Bregane. 



Vukomeričke gorice zapremaju 714 km-. Zapadna granica 

 vodi niže Rakova Potoka sedlom do Kupinca, pa preko Pisarovine 

 na Kupu kod Graca, onda Kupom do Mošćenice. Odavle vodi prema 

 sjeverozapadu preko Lekenika, Mracina, Lukavca do Rakova Potoka. 



') Franić Dr.: Orometrija Ličko-Krbavskoga i gornjo-hrvatskoga visočja. 

 (Nastavni vijesnik. II.) 



