30 



Fruška gora zaprema sa Kalakačcni 1625 km-. Sjeverna gra- 

 nica ide od Mohova do Surduka Dunavom. Od Mohova ide preko 

 Bapske na Šid, onda uz željeznicu do Mitrovice, pa na Rumu, Bešku^ 

 Krčedin, Novi Slankamen do Surduka. 



Tabela III. 



I m 



Sve 

 u km 



I. II. i III. IV. 



u km- u km- i u km- u km^ 



Macelj gora 



Toplička gora 



Ivanščica 



Kalnik 



Hrašćinsko humlje 



Zagrebačka gora 



Kostelska gora . . ^ 



Samoborska gor.i i Žumberak 



Vukomeričke gorice 



Petrova gora 



Zrinjska gora 



Moslavačka gora 



Bilo 



Psunj . . . 



Crni vrh 



Papuk i Krndija 



Požeška gora 



Dilj 



Krstovi 



Đakovština 



Fruška gora 



10 

 36 



3 

 5 



8 



Sve 



17699 



10671 



6198 



763 



67 



Po apsolutnim brojevima (III.) najveća je Zrinjska gora a naj- 

 manje Hrašćinsko humlje. Prvu regiju najmanje zaprema Maceljska 

 gora, a najviše Bilo, od koga gotovo % spadaju amo. U II. regiji 

 najmanje ima Hrašćinsko humlje, tek Vs svoje površine, dok najviše 

 zaprema Zrinjska gora, koja ima Vo u prvoj a ' ., u drugoj regiji. 

 Osam sistema ne seže u III. regiju; Kostelska gora i Petrova gora 

 imaju tek 1 km- u toj regiji, dok Papuk i Krndija imaju najviše, t. j. 

 15*^,0 svoje površine. Samo šest sjstema siže u IV. regiju. Od ovih 

 imaju najviše Samoborska gora i Žumberak, t. j. 5".v, svoje površine. 



Posavina raspada se na tri dijela, koji imaju svi 7636 km-, 

 pa zapremaju 57-2 *^/o čitavoga nizozemlja. — Gornja Posa- 

 vina zaprema 3307 km-, t. j. 43-3% čitave Posavine. Sjeverna se 

 međa sudara sa međama Kostelske i Zagrebačke gore, Kalnika i Bila, 

 Moslavačke gore, Psunja, Požeške gore i Dilja. Granica joj je na 

 istoku crta, što spaja Brod sa Varošem. — Srednja Posavina 

 zaprema 2924 km-, t. j. 38-4 "^ čitave Posavine; međaši sa Diljem, 



