31 



Đakovštinom i Fruškom gorom, koja kod AMtrovice ide do Save. — 

 Donja Posavina zaprema 1405 km-, t. j. 18"3Vo čitave Posavine. 

 Graniči sa Fruškom gorom i Donjim Podunavljem. 



Podravina zaprema 3324 km ^ ili ravno Vi svega nizozemlja. 

 Crta od Graca do Struga na Dravi dijeli je na dvoje. — Gornja 

 Podravina, koja zaprema 1080 km-, t. j. 32-5*^0 čitave Podravine, 

 međaši s Maceljskom i Topličkom gorom, Kalnikom i Bilom. — 

 Donja Podravina zaprema 2244 km^ t. j. 67*5% cijele Podravine, 

 a međaši s Bilom, Crnim vrhom, Papukom, Đakovštinom i Donjim 

 Podunavljem. 



Pokuplje ima 385 km-, samo 

 međaši sa Vukomeričkim goricama. Kupom 



Podunavlje zaprema 1996 km^ t. j. 14-9% čitavoga nizo- 

 zemlja, a raspada se na dva, Fruškom gorom sasma odijeljena dijela. 



— Gornje Podunavlje i zapadni ogranci Fruške gore zapremaju 

 1143km-, t. j. 57 3 "n čitavoga Podunavlja. Južna međa donje Po- 

 dravine, sjeverna međa Đakovštine pa Fruške gore graniče s njom. 



— Donje Podunavlje zaprema 853 km-, t. j. 42*7 "^ čitavoga 

 Podunavlja. Od Surduka do Zemuna granica mu je Dunav, a na sje- 

 veru i na zapadu graniči sa Fruškom gorom i Donjom Posavinom. 



2-9 V, 



čitavoga nizozemlja, a 

 Samoborskom srorom. 



Čitavo visočje Hrvatske i Slavonije ima u I. regiji 39-5 'V„ u II. 

 regiji 28-87o, u III. 16-97o> u IV. 10-3%, u V. 3-6%, "u VI. OS",, a 

 u VII. neznatni* ostatak. 



Tabela IV. 



m e 



Sve 

 u km- 



1. ! II. i III. 



u km* u km^ u km- 



IV. I V. VI. 

 u km-'! u km- ' u km- 



VII. 

 ukm- 



Južno i zapadno vi- 

 sočje 



Visoka polja . . . . 

 Gorje medjurječja . 



Visočje u opće . . 

 Nizozemlje u opće 



11004 



493 



17699 



29194 

 13339 



865 2220 3753 



- I 69 

 10671' 6189 



422 

 763 



2951 i 1075 ' 137 

 67 



11536 8487 4938 3018 i 1075 137 



I ' ' ■' 



13339 — — — 1 - — 



I 



Sve 



42533 



24875 



8487 4938 3018 ! 1075 I 137 



U Čitavoj Hrvatskoj i Slavoniji ima u 1. regiji 58-5 ^o, u II. 19*9'^' o» 

 u III. 11-6%, u IV. 7-1%, u V. 2-5^0' LI VI. 0-4%; neznatni dio ide 

 preko 1700 m. (IV.). 



Naselištem zovemo svako mjesto, grad, trgovište, selo, selište 

 ili pustu, koje je nastanjeno stalno, čitavu godinu. Ta se naselišta 

 mogu gledati sa dvojakoga gledišta. Prvo, gdje razlikujemo okupljena 



