32 



ili aglomerirana naselišta od rastepenih ili dispergiranih: aglomeri- 

 rana su u istočnom Srijemu i Donjem Podunavlju, a dispergirana su 

 na zapa'Ui i sjeverozapadu Hrvatske i Slavonije^). Drugo je gledište, 

 s koga gledamo naselišta u pogledu visinskom, sela u dolinama, 

 južnoalpinskoga tipa-), ili na vrhu brda, na njegovom bilu, kao u 

 Kranjskoj i južnoj Štajerskoj. I jedno i drugo pokazat će nam pri- 

 spodoba (V.) broja naselišta i visinskih podataka. 



Tabela V. 



I m e 



Broj 



naselišta 



sve 



Broi ^""^J 



naseUšta "aselišta 

 S-'oüm 200-500 

 m 



Broj 



naselišta 



500-800 



m 



Broj 

 naselišta 

 800—1200 



m 



Poštak i Kučina kosa. 



Velebit 



Resnik 



Plješivica 



Osrednje gorje . . . 



Mala Kapela 



Velika Kapela . . . . 



Podgorje . . 



Primorje 



Gorski kotar 



Krška terasa 



36 

 345 



26 

 134 

 162 

 152 

 118 



51 

 182 

 320 

 830 



51 

 127 



89 



6 

 91 



49 

 19 



55 

 173 

 704 



30 

 220 



26 

 110 

 142 



97 



85 



120 

 37 



34 



20 



20 



6 



14 



27 



Sve 



2356 



267 



1101 



867 



121 



Najviše naselišta apsolutno uzeta ima terasa plitkoga krša, a 

 iza nje Velebit. Gorski kotar a i svi drugi sistemi zaostaju znatno 

 za njima. U I. regiji najviše naselišta ima Primorje, t. j. 697 7o od 

 naselišta čitavoga Primorja. Od jedanaest sistema samo su tri u ovoj 

 visini. U 11. regiji nema triju sistema. Najviše ima krška terasa, t. j. 

 84-7*^,1 svojih naselišta, onda Gorski kotar svoj apsolutni maksimum, 

 i relativni, ako se ne računa terasa. U ili. regiji manjkaju dva si- 

 stema. Velebit ima ovdje najviše naselišta, t. j. -ÖS'?", ,„ u opće naj- 

 više u ovom visočju, ne računajući terase. Resnik ima u toj regiji 

 sva svoja prebivališta, ali je ujedno minimum ove regije. U IV. re- 

 giji pet sistema nema naselišta; najviše ih ima opet Velebit, sa go- 

 tovo 10^0- 



U čitavom južnom i zapadnom visočju najviše naselišta ima u 

 II. regiji, t. j. 46-7 7o. a uzrok je tome krška terasa, jer bi bez nje 

 maksimum padao u III. regiju sa 54-4 7,,' tlok bi u V. regiji bilo samo 

 26'',, svih naselišta visočja. 



Visoka polja idu samo u dvije regije, i to u I. i II. s malim 

 brojem naselišta (VI.). 



M. Šenoa: Prilog poleografiji. (Nastavni vjesnik. 1916.) 



'') Kurt Hassert: Die Städte. (Aus Natur und Geisteswelt. 163. p. 23.) 



