34 



više zapremaju naselišta Kostelske gore, t. j. 78'3% svojih naselišta. 

 Zanimljivi su u tom dijelu gorski sistemi, kojima podnožje siže u 

 visinu od 100 m i niže, tako Maceljska gora, Ivanščica, Hrašćinsko 

 humlje. Zagrebačka gora, Kostelska gora, Samoborska gora i Žum- 

 berak, pa Psunj, a imaju većinu svojih naselišta više od 200 m. To 

 su sistemi sa sjeveroalpinskim tipom naselišta na gorskom vrhu ili 

 bilu. Samoborska gora i Žumberak imaju u III. regiji još 28-2" ,, svojih 

 naselišta. Uza sve to imaju nadmašnu većinu, kako je već spome- 

 nuto, naselišta I. regije, t. j. 54* 1 %. 



U nizozemlju nema razlike kao prije kod visočja, jer sve nizo- 

 zemlje spada u I. regiju (VIII). 



Tabela VIII. 



I m e 



Sva 



naselišta 



Naselišta 



na vis. 



0-2<X)m 



Pokupje 



I Gornja . 

 Posavina < Srednja . 



I Donja . . 

 Posavina 



Podravina 



Podunavlje {g-ji^; 

 Podunavlje 



25 



597 

 613 

 192 



25 

 401 

 136 



60 



252 

 361 



159 

 33 



Sve 



1427 



1427 



Zanimljivo je pogledati, bez obzira na prostranstvo nizina, na- 

 selišta u Gornjoj i Donjoj Posavini, pa u Gornjem i Donjem Podu- 

 navlju. Tu broj naselišta rapidno opada od zapada prema istoku, 

 t. j. na istoku se javljaju aglomerirana naselišta, dok su na zapadu 

 skroz dispergirana; u prvom slučaju ima Gornja Posavina 67 2*^'^ od 

 svih posavskih naselišta, dok na Donju otpada samo lO'O'Vo; udru- 

 gom slučaju ima Gornje Podunavlje 82-8 7o' ^ Donje 17-2 °,j. 



Naselišta ima u visočju Hrvatske i Slavonije najviše u II. regiji 

 sa 44*0 ■' od svih prebivališta visočja. Nešto manje ima I. regija, t. j. 

 35-6 V„ još manje III. sa 18-2 "/g. i IV. sa 2-2 «„ (IX). 



Druga regija, čini se, da je od pamtivijeka bila najprikladnija 

 za stalno naseljivanje, jer su naselišta u nizini slabo branjena, iz- 

 vrgnuta vječnim poplavama.^) 



') F. F. V. Andrian: Über den Einfiuss der verticalen Gliederung der Erd- 

 oberfläche auf menschliche Ansiedlungen. (Mitteilungen der anthropologischen 

 Gesellschaft in Wien. Bd. VI. p. 3.) 



