41 



U nizozemlju opaža se, što je jednom naglašeno, da prema 

 istoku postaju naselišta sve rjeđa i rjeđa, kao u Donjoj Posavini i 

 u Donjem Podunavlju, gdje su aglomerirana naselišta na velikim la- 

 tifundijama (XVIII.). 



Vidi se iz ovoga općega pregleda, da najviše naselišta u Hr- 

 vatskoj i Slavoniji i u oba visočja i uopće ima u II. regiji, pa da 

 broj naselišta s visinom pada (XIX.). 



Ovom prilikom valja pogledati najviša naselišta i kulminaciji, 

 njihovih sistema (XX.). Ü osam gorskih sistema južne i zapadne vi- 

 sočine najviše je naselište Čabranska Polica, naseljeno ljeti i zime 

 a visina mu je 1250 m. U svih osam sistema ima ona najmanju re- 

 lativnu visinu ^) ispod kulminacije svoga sistema, t. j. 278 m. Najveću 

 relativnu visinu pod kulminacijom svoga sistema ima Šugarska du- 

 liba, t. j. 698 m. Ove relativne visine u južnom i zapadnom visočju 

 variraju od 400—700 m, dok apsolutne visine idu od 750 — 1250 m. 



Posve je drukčije u gorju međurječja. Ondje ima 20 sistema, a 

 od ovih ima šest, koji prema svojoj kulminaciji ne dosižu relativne 

 visine od ICO m. Naselište Kravarsko u Vukomeričkim goricama samo 

 je Um niže od najvišega vrha istoga sistema, od Žeridovke. Slično 

 se vidi u Topličkoj gori, Hrašćinskom humlju, onda u Zrinjskoj gori, 

 Bilu i Krstovima. Najveću relativnu visinu pogledom na svoju kul- 

 minaciju imaju Gornje Podrute u Ivanščici, t. j. 561 m, pa Cikote u 

 Psunju, t. j. 468 m. 



Znatna udaljenost najvišega naselišta od svoje kulminacije bit 

 će sasma slučajna stvar, ali za čitavu Hrvatsku i Slavoniju vrijedi, 

 jer je Čabranska Polica (1250 m) od Babina vrha na Velebitu (1798 m) 

 nekih 160 km daleko. 



Grissinger o. c. p. 151. 



