Pregled 



faune Apida Hrv.-SIav. i Hrv. Primorja s obzirom na faunu 



Apida Dalmacije. 



(Na temelju istraživanja do konca god. 1916.) 



Napisao: Prof. Dr. V. Vogrin, Senj. 



Od dulje vremena bavim se mišlju, da stvorim jedno zaokru- 

 ženo djelce cjelokupnoj fauni Hymenoptera Hrv.-Slav., Hrv. Pri- 

 morja i Dalmacije na temelju svih do danas postignutih pozitivnih 

 podataka. Namisao je moja naišla na mnoge poteškoće, kojih ovdje 

 ne ću spominjati. Morao sam se toga radi zadovoljiti zasada tek 

 jednom familijom Hymenoptera — fam. Apida — , dok mi prilike 

 dopuste, da obradim i ostalu 21 familiju Hymenoptera. 



Svrha je ove moje radnje, da potaknem i druge na istraživanje 

 naše faune i da im u buduće olakotim posao kod orijentacije do- 

 sada stečenih podataka. 



Napose spominjati povijest apidologije naših zemalja čini mi 

 se gotovo suvišnim. Malo je istraživača, koji su u svojim hymenopte- 

 rološkim publikacijama spominjali i Apidae. Za naše su krajeve za- 

 služni pok. prof. A. Korlević, neumoran i vrstan naš hymenopte- 

 rolog i još bolji poznavalac Apida i prof. dr. Aug. Langhof fer. 

 Obojica skupljahu složnim silama hymenopteroloski materijal u Hrv. 

 i Hrv. Primorju, koji je kasnije A. Korlević publicirao u raspravi 

 .,Prilozi fauni hrv. op no krilaca". God. 1886. posjetio je Hrv. 

 Primorje poznati njemački apidolog dr. H. Friese, pa je svoja api- 

 dološka istraživanja iznio u razpravici : „Eine Frü h jähr sex kur- 

 sion in das ung.-kroat. Küstenland". Isti je autor god. 1893. 

 publicirao radnju: „Die Bienenfauna von Deutschland und 

 Ungarn", u kojoj je upotrebio mnoge podatke A. Korlevića, a 

 osim toga i opisao nekoliko posve novih hrvatskih vrsta. 



God. 1900. izdala je madžarska akademija znan. i umjetnosti 

 spomen-knjigu cjelokupne faune ugarske. U tom djelu imade i oveće 

 poglavje o hymenopterologiji. Osim ugarskih krajeva uzeo je autor 

 (A. Mocsäry.) i naše hrvatske krajeve, pri čemu se osim malih 

 izuzetaka poslužio podacima A. Korlevića i dra. H. Friesea. U 

 novije doba (1913.) publicirao je i autor ove radnje maleni apido- 

 loški materijal iz senjske okolice. Ostala literatura dolazi tek u to- 

 liko u obzir u koliko obrađuje kratke diagnoze nekih naših novih 

 vrsti ili spominje nekoje najpoznatije vrste Apida. 



Kako je kratka povijest apidologije Hrv.-Slav. i Hrv. Primorja, 

 jednako je malena i ona Dalmacije. Kao donekle zaokruženi fauni- 



