138 



tlo mrtvo i pusto. Kad su se počele redati stijene, počeo je s njima 

 i bujniji vegetativni život, kojega su označivale razne papradi tu i 

 tamo tako brojne, da pokrivaju cijelo humozno tlo oko stijena. Pri- 

 bilježio sam ove pteridofite: Cystopteris fragilis var. angastata, C. regia, 

 var. fiimarioides, Asplcniim viride, A. ruta nuraria, Polypodiiim vulgare var. co- 

 mmune, Aspidium filix mas var. crenata, A. filix mas var. femina, A. dryopteris, 

 4. monfanum, A. rigidum var. austräte, A. dilatatum var. oblonga, Scolopendrium 

 vulgare, Blecliuum spicant, a nacije se na stijenama i crvotočina Lycopodium 

 annofiuum. 



Od fanerogama ima od Jasenka do Bijelih stijena malo. Zna- 

 čajan je : Senecis sarracenicus (-= S. nemorensis var. Fuchsii), raste tamo i 

 Digitalis ambigua, Buphthalmum salicifolium, Verouica urticifolia, Adenostyles 

 alliariae (-- A. alhifrons), Melandrym silvestre, Campanula rotundifolia i njezina 

 odlii<a „lancifolia", Metanpyrum silvestre, Corydalis ochroleuca, Stellaria ncmorum, 

 Galeopsis speciosa, nadje se i Chrysanthemum monfanum, na čistinama Hypericum 

 huncifusum, od t^ramineja Festuca gigianiea. 



U Šumi Opaljenici kod jasenka ima od grmova Rhamnus follax, 

 koji zovu „žesti ka", Loiiicera uigra, i L. alpigetm. 



Fiorula spomenutog zaravanka i istočnih mu stijena „pod ti- 

 som" bila je u najsvečanijem ruhu, a njezine zastupnike, osim pte- 

 ridofita, navodim po familijama i rodovima. 



Liliaceae. — Liliiim carnioliciim Bernh., dok mu srodni L. 

 bulbiferuni L. tu nije porasao. — Streptopus amplexifolius DC u Lam. 

 i DC Fl. Frange 1805. Vol. III., p. 174. — Uvularia amplexifolia L. 

 Spec. fl. Ed. I. (1753.), p. 304. — St. distortus Mich. Fl. Bor. Am. 

 (1803.), Vol. 1., p. 200. — St. atnplexicaulis Baker Journ. Linn. Soc. 

 (1875.) Vol. XIV., p. 591. 



Flora croatica (p. 1146.) bilježi nam za ovu značajnu alpinsku 

 Liliaceju samo „jedno jedincato" stanište, koje su „prvi" 

 g. 1805. pribilježili Waldstein i Kitaibel riječima: „Habitat in 

 alpe Plissevicza Croatiae inter Pinum Pumilionem alpibus Comitatus 

 Arvensis Hungariae. Floret sub finem Junii .x Julis". Isto ovo sta- 

 nište bilježi i Neil reich g. 1869. 



Od g. 1805. nije tu biljku nitko u našoj flori ubrao do g. 1885., 

 kad sam ja bio tako sretne ruke i ugledao je 15. lipnja kod Lokava 

 uz okrajke smrekove šume u Javorniku i u bujnom je cvijetu slo- 

 žio u svoju botaničku mapu. Ovo bijaše u našoj velikoj flori tek 

 „drugo" stanište, kojemu se Bijele Stijene 28. srpnja g. 1899. 

 pridružiše kao „treće", gdje također raste uz okrajke crnogorice i 

 bila je u cvijetu. 



Ova se vrsta širi šumama sjeverne polutke, gdje je rastresena,, 

 ima je u gorovitim i planinskim šumama centralne Evrope, na Kam- 

 čatki, Sakalinu, u sjevernom Japanu, a u sjevernoj Americi od Aljaske 

 do Pensilvanije i Grönlanda, južno do novog Meksika. Jedna vrsta 

 raste i u južnim regijama Himalaje. U Walisu se uspinje 2300 m, u 

 Tirolu 1800 m visoko. 



Poligon aceae. Rumex arifolius AH. Ova po našu alpinsku 

 floru značajna kiselica nađe se i oko Bijelih Stijena pojedince. 



Caryophyllaceae. Silene croatica W. et R. {-^- S. saxifraga 

 L.) Po stijenama u raspuklinama, koje je ova krasna vrsta brojno 

 natrusila svojim kao mlijeko bijelim cvijetovima. — Heliosperma pu- 

 silliim Vis. Druguje sa prijašnjom. — Melamirium silvestre Röhl. Uz. 



