Prilozi malakofauni hrvatskog Zagorja. 



Napisao Dragutin Hire. 



Mijat Sabljar stekao si je za osnutak narodnog zemaljskog mu- 

 zeja velikih zasluga, sabirući sve, čime je bilo kojoj zbirci što mogao 

 privrijediti. Na svom posjedu na Goljaku kod Podsuseda počeo je 

 u okolini sabirati kopnene i slatkovodne mekušce, kojima je u mu- 

 zeju položio temelj malakološkoj zbirci. Sabljar je sabirao u svim 

 kraljevinama domovine i njegovom se malakološkom zbirkom poslu- 

 žio Spiro Brusi na, kad je g. 1870. štampao svoju radnju o slatko- 

 vodnim i kopnenim moluskima Hrvatske.^) U tom djelcu bilježi 

 Brusi na i one vrste, koje je neumorni Sabljar sabrao u Zagorju. 

 Ovu građu pribrao je Sabljar oko Krapine, Bedekovčine, u Sutli, 

 oko Budindola, Stubice, Oroslavja, Bistrice, Lazine, Husinca, Tra- 

 košćana, Bednje, Klenovnika, na Humu, u Beli. Najzanimljivije Sablja- 

 rovo našašće jest Pirostoma plicatula Drap., koju je našao kod Ka- 

 rivaroša i Husinca i koja su nam mjesta dosada „jedina" 

 poznata staništa u hrvatskoj malakofauni. 



U Zagorju pribrao je građu za svoju zbirku i Fran Erjavec, 

 profesor više realke u Zagrebu i pisac rasprave „Slavonija u mala- 

 kološkom pogledu". Nešto građe pribrao je i Brusi na, a g. 1885. 

 Jurinac, koji nam bilježi dvije tri vrste za Krapinu.-) 



Službujući i putujući hrvatskim Zagorjem, prošao sam krajevima, 

 kojima oni nisu bili. Nisam našao bog zna što, ali će i ova po meni 

 pribrana građa dobro doći onomu, koji će nam danas sutra podati 

 cjelovitu sliku o kopnenim i slatkovodnim mekušcima kraljevina Hr- 

 vatske i Slavonije. 



Sistematski popis. 



Aegopina nitens Mich. — Helicella nitens Mich.") Na Velikoj 

 Ivančici oko Jelenske pećine, u šumama brijega Kozjana i oko Su- 

 tinskih Toplica. 



Aegppis verticillus Fer. — Zoniies verticillatiis Fer. U šikarama 

 brijega Šapca u Krapini i oko Lepoglave. 



Fniticicola hispida L. oko Sutinskoga. 



Monacha incarnata Müll. — Fniticicola incarnata Müll. Na Očuri 

 gore Ivančice, Galovićeve pećine i Srebrnica kod Jesenja gor- 

 njega. — 



M. vicina Rossm. — F. vicina Rossm. Oko Stubice, Lepoglave, 

 Radoboja, na Kozjanu, oko Klenovnika, na Macelj gori pod vlažnim 

 listincem ili šušnjem. 



') Contribution a la malacogie de la Croatie. Zagreb 1870., p. 1.— 40. 



-■) Faunistički pabirci po okolici Krapinskoj. „Glasnik" HND. Godina I. 

 (1886.), p. 151, 152. 



■') Kao sinonima dodao sam ona imena, koja Brus i na navodi u svojoj 

 napomenutoj radnji. 



