REFERATI 1 KNJIŽEVNE OBZNANE. 



F. Koch: Izvještaj o detaljnom snimanju lis,ta Karlobag- 

 J a b 1 a n a c. (Különlenyomat a magy. kir. Földtani intezet 1915. Evi jelenteseböl) 

 Budapest 1916. 



Autor dijeli radnju u dva dijela. Prvi dio raspravlja o stratigrafijskini od- 

 nošajima, dok su u drugom dijelu opisane tektonske i hidrografijske prilike. 

 Istom autoru zahvaljujemo već nekoliko omanjih znanstvenih priloga iz ovog 

 terena. Sve ove radnje poslužit će izdanju geološke karte lista:* Karlobag— Ja- 

 blanac. koji će izaći u mjerilu 1 : 75000 kao daljnji svezak geološke prijegledne 

 karte kraljevine Hrvatske i Slavonije. Rasprava je napisana u hrvatskom, ma- 

 đarskom i njemačkom jeziku. Njemaćkom tekstu radnje dodano je 12 vanredno 

 uspjelih fotografskih snimaka, koji će i u nestručnjaka pobuditi interes. 



U stratigrafijskom dijelu radnje upoznaje nas pisac s karbonom, permom, 

 triasom, jurom, kredom, tercijarom i kvarterom. 



Karbonske naslage označene su po fauni, nađenoj u tamnim vapnencima 

 kao najgornje udo ove formacije (auernig-naslage). Spomenuti je vrijedno biljne 

 ostatke Mizzia i Stolleyella velebitana R. Schub, te ostatke velike Neoschwage- 

 rina craticulifera. I ako su ove potonje značajne za perm — to je Koch ipak 

 voljan vjerovati, da su dotične naslage karbonske starosti ili na prelazu između" 

 karbona i perma. 



Kod Brušana i Novog sela nailazimo na debele naslage pješčenjaka i 

 škriljavaca rdaste i smeđe boje sa ulošcima crvenih pješčenjaka, koje je autor 

 prema položaju nastupanja označio permom. 



Od triasa su najslabije razvijene verfenske naslage. Ladinički odjel za- 

 stupaju dobro razvijene vengenske naslage (Pazarište) i diploporni vapnenci. 

 (Štirovača, Jadovno). U karničkim naslagama, koje su zastupane takozv. „Raibler- 

 Schichten" susrećemo vrlo često boksite, a kod Donjeg Pazarišta velike naslage 

 jaspisa. „Glavni dolomit" (Hauptdolomit), kojim je karakterizovan norički odjel 

 nema okamina, ali je pripadnost njegova ovom odjelu označena dovoljno polo- 

 žajem prema drugim naslagama. 



Jursku formaciju dijeli autor u gornjo-jurske koraljne vapnence te u donji, 

 srednji i gornji lias sa karakterističnim za ove slojeve okaminama, dok je kreda 

 zastupana vapnenim kršnicima te sivim, rijede bijelim, vapnencima (gornja i 

 donja kreda). 



Žućkaste lapore i gromače s ostancima numulita pribrojio je pisac oligo- 

 cenu odnosno gornjem eocenu, pak ih smatra ekvivalentom promina-konglome- 

 rata u Dalmaciji. U neznatnim slojevima ugljena kod Cesarice našao je Koch 

 nešto fosila, naročito numulita. 



Kvarternom starošću označeni su po autoru rđasto smeđi kršnici (diluvij), 

 koji dolaze u torentima, obalnim obroncima i zatonima (Jablanačka uvala). K di- 

 luviju valja pribrojiti i žutu ilovinu, kojom su pokrivena polja u Lici (vrištine). 

 Modrosivu i bijelu glinu kod Kaluđerovca, koja se upotrebljava u lončarske 

 svrhe valja također pribrojiti diluvijainim naslagama. 



Tektonski i hidrografijski odnošaji zapremaju drugi dio radnje. Tektonika 

 je u ovom dijelu Velebita veoma jednostavna. Brazdenje slojeva je smjerom 

 NW — SE. Vrela, kojima ovaj predjel nije bogat, izviru večim dijelom na gra- 

 nici karničkih naslaga i glavnog dolomita. Tok je potočića veoma kratak, te u 

 brzo poniru u vapnencu. Posebice opisuje autor tok i pojave, koje su s njim 

 u vezi od slijedećih potočića: Štirovača, Slatka vodica na Crnom Padežu, Sun- 

 dera, Bubenica kod Pazarišta, Stojanovo vrelo na Jadovnu, Dukino vrelo kod 

 Trnovca, Suvaja potok u Takalici, Košna voda kod Brušana, Tisovac polok te 

 konačno tok Like. U obalnom području otiču vode većim dijelom podzemno, 

 pak stvaraju vrulje uz obalu. Ove su vrulje većinom slane. Najveći manjak vode 

 osjeća se u posvema kršnim predjelima, koji pripadaju geološki dobi lias-vapnenca. 

 Bojna pošta 382. F. Šuklje. 



